# Официален вестник L 205/2014

| | ISSN 1977-0618 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | L 205 |
| | |
| Издание на български език | Законодателство | Година 5712 юли 2014 г. |

ISSN 1977-0618

Официален вестник

на Европейския съюз

L 205

Издание на български език

Законодателство

Година 5712 юли 2014 г.

---

| Съдържание | | II   Незаконодателни актове | Страница |
| --- | --- | --- | --- |
| | | МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ |
| | * | Информация относно влизането в сила на удължаването на срока на действие на Споразумението за научно-техническо сътрудничество между Европейската общност и правителството на Съединените американски щати | 1 |
| | | 2014/451/ЕС |
| | * | Решение на Съвета от 26 май 2014 година за подписване и сключване на Споразумението за участие между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) | 2 |
| | | Споразумение за участие Между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM LIBYA) | 3 |
| | | РЕГЛАМЕНТИ |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) No 753/2014 на Съвета от 11 юли 2014 година за изпълнение на Регламент (ЕС) No 269/2014 относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна | 7 |
| | * | Регламент за изпълнение (ЕС) No 754/2014 на Комисията от 11 юли 2014 година по отношение на отказа на разрешително за Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки (
  1
  ) | 10 |
| | | Регламент за изпълнение (ЕС) No 755/2014 на Комисията от 11 юли 2014 година за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци | 12 |
| | * | Регламент (ЕС) No 756/2014 на Европейската централна банка от 8 юли 2014 година за изменение на Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции (ЕЦБ/2014/30) | 14 |
| | | РЕШЕНИЯ |
| | | 2014/452/ЕС |
| | * | Решение на Съвета от 8 юли 2014 година относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи | 15 |
| | | 2014/453/ЕС |
| | * | Решение на Съвета от 8 юли 2014 година относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи | 18 |
| | | 2014/454/ЕС |
| | * | Решение на Съвета от 8 юли 2014 година относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на приложение XX (Околна среда) към Споразумението за ЕИП | 20 |
| | * | Решение 2014/455/ОВППС на Съвета от 11 юли 2014 година за изменение на Решение 2014/145/ОВППС относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна | 22 |
| | | 2014/456/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 4 февруари 2014 година относно мярката за тарифите за електроенергия в Испания: потребители SA.21817 (C 3/07) (ex. NN 66/06) прилагана от Испания
  (нотифицирано под номер С(2014) 7741)

   (
  1
  ) | 25 |
| | | 2014/457/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 4 февруари 2014 година относно мярката за тарифите за електроенергия в Испания: разпределителни дружества SA.36559 (C3/07) (ex NN 66/06), прилагана от Испания
  (нотифицирано под номер С(2013) 7743)

   (
  1
  ) | 45 |
| | | 2014/458/ЕС |
| | * | Решение за изпълнение на Комисията от 9 юли 2014 година за изключване от финансиране от страна на Европейския съюз на някои разходи, направени от държавите членки в рамките на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на селското стопанство (ФЕОГА), секция Гарантиране, на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)
  (нотифицирано под номер С(2014) 4479) | 62 |
| | | 2014/459/ЕС |
| | * | Решение на Комисията от 10 юли 2014 година относно пускането на пазара на съдържащи мед биоциди за съществена употреба
  (нотифицирано под номер С(2014) 4611) | 76 |

Съдържание

II   Незаконодателни актове

Страница

МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

*

Информация относно влизането в сила на удължаването на срока на действие на Споразумението за научно-техническо сътрудничество между Европейската общност и правителството на Съединените американски щати

1

2014/451/ЕС

*

Решение на Съвета от 26 май 2014 година за подписване и сключване на Споразумението за участие между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya)

2

Споразумение за участие Между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM LIBYA)

3

РЕГЛАМЕНТИ

*

Регламент за изпълнение (ЕС) No 753/2014 на Съвета от 11 юли 2014 година за изпълнение на Регламент (ЕС) No 269/2014 относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна

7

*

Регламент за изпълнение (ЕС) No 754/2014 на Комисията от 11 юли 2014 година по отношение на отказа на разрешително за Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки (
  1
  )

Pediococcus pentosaceus

Pediococcus pentosaceus

1

10

Регламент за изпълнение (ЕС) No 755/2014 на Комисията от 11 юли 2014 година за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

12

*

Регламент (ЕС) No 756/2014 на Европейската централна банка от 8 юли 2014 година за изменение на Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции (ЕЦБ/2014/30)

(ЕЦБ/2014/30)

14

РЕШЕНИЯ

2014/452/ЕС

*

Решение на Съвета от 8 юли 2014 година относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

15

2014/453/ЕС

*

Решение на Съвета от 8 юли 2014 година относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

18

2014/454/ЕС

*

Решение на Съвета от 8 юли 2014 година относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на приложение XX (Околна среда) към Споразумението за ЕИП

20

*

Решение 2014/455/ОВППС на Съвета от 11 юли 2014 година за изменение на Решение 2014/145/ОВППС относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна

22

2014/456/ЕС

*

Решение на Комисията от 4 февруари 2014 година относно мярката за тарифите за електроенергия в Испания: потребители SA.21817 (C 3/07) (ex. NN 66/06) прилагана от Испания
  (нотифицирано под номер С(2014) 7741)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2014) 7741)

1

25

2014/457/ЕС

*

Решение на Комисията от 4 февруари 2014 година относно мярката за тарифите за електроенергия в Испания: разпределителни дружества SA.36559 (C3/07) (ex NN 66/06), прилагана от Испания
  (нотифицирано под номер С(2013) 7743)

   (
  1
  )

(нотифицирано под номер С(2013) 7743)

1

45

2014/458/ЕС

*

Решение за изпълнение на Комисията от 9 юли 2014 година за изключване от финансиране от страна на Европейския съюз на някои разходи, направени от държавите членки в рамките на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на селското стопанство (ФЕОГА), секция Гарантиране, на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)
  (нотифицирано под номер С(2014) 4479)

(нотифицирано под номер С(2014) 4479)

62

2014/459/ЕС

*

Решение на Комисията от 10 юли 2014 година относно пускането на пазара на съдържащи мед биоциди за съществена употреба
  (нотифицирано под номер С(2014) 4611)

(нотифицирано под номер С(2014) 4611)

76

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Текст от значение за ЕИП |

---

(1)   Текст от значение за ЕИП

1

| BG | Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.
  Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда. |
| --- | --- |

BG

Актовете, чиито заглавия се отпечатват с нормален шрифт, са актове по текущо управление на селскостопанската политика и имат кратък срок на действие.

Заглавията на всички останали актове се отпечатват с удебелен шрифт и се предшестват от звезда.

---

II Незаконодателни актове

МЕЖДУНАРОДНИ СПОРАЗУМЕНИЯ

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/1

---

Информация относно влизането в сила на удължаването на срока на действие на Споразумението за научно-техническо сътрудничество между Европейската общност и правителството на Съединените американски щати

Удължаването на срока на действие на Споразумението за научно-техническо сътрудничество между Европейската общност и правителството на Съединените американски щати, подписано на 5 декември 1997 г. (1) и подновявано през 2004 г. (2), 2009 г. (3) и 2014 г. (4), влезе в сила на 13 юни 2014 г. в съответствие с член 12, буква а) от споразумението. Подновяването на споразумението за допълнителен период от пет години в съответствие с член 12, буква б) от него поражда действие от 14 октомври 2013 г.

---

(1)  ОВ L 284, 22.10.1998 г., стр. 37.

(2)  ОВ L 335, 11.11.2004 г., стр. 5.

(3)  ОВ L 90, 2.4.2009 г., стр. 20.

(4)  ОВ L 128, 30.4.2014 г., стр. 43.

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/2

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 26 май 2014 година

за подписване и сключване на Споразумението за участие между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya)

(2014/451/ЕС)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 37 от него, във връзка с член 218, параграфи 5 и 6 от Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид предложението на върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност,

като има предвид, че:

| (1) | Съгласно член 10, параграф 4 от Решение 2013/233/ОВППС на Съвета от 22 май 2013 г. относно мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) (1) подробните условия за участието на трети държави в EUBAM Libya са предмет на споразумения, които се сключват съгласно член 37 от Договора за Европейския съюз, и на допълнителни технически договорености, когато такива са необходими. |
| --- | --- |

(1)

Съгласно член 10, параграф 4 от Решение 2013/233/ОВППС на Съвета от 22 май 2013 г. относно мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) (1) подробните условия за участието на трети държави в EUBAM Libya са предмет на споразумения, които се сключват съгласно член 37 от Договора за Европейския съюз, и на допълнителни технически договорености, когато такива са необходими.

| (2) | След като на 17 март 2014 г. беше прието решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори, върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност договори Споразумение за участие между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) (наричано по-долу „Споразумението за участие“). |
| --- | --- |

(2)

След като на 17 март 2014 г. беше прието решение на Съвета за разрешаване на започването на преговори, върховният представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност договори Споразумение за участие между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) (наричано по-долу „Споразумението за участие“).

| (3) | Споразумението за участие следва да бъде одобрено, |
| --- | --- |

(3)

Споразумението за участие следва да бъде одобрено,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Споразумението за участие между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) се одобрява от името на Съюза.

Текстът на Споразумението за участие е приложен към настоящото решение.

Член 2

Председателят на Съвета е оправомощен да посочи лицето (лицата), упълномощено(и) да подпишe(ат) Споразумението за участие, с което да бъде обвързан Съюзът.

Член 3

Председателят на Съвета извършва от името на съюза нотификацията, предвидена в член 9, параграф 1 от Споразумението за участие.

Член 4

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 26 май 2014 година.

За Съвета

Председател

Ch. VASILAKOS

---

(1)  ОВ L 138, 24.5.2013 г., стр. 15.

1

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/3 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/3

---

ПРЕВОД

СПОРАЗУМЕНИЕ ЗА УЧАСТИЕ

Между Европейския съюз и Конфедерация Швейцария относно участието на Конфедерация Швейцария в мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM LIBYA)

ЕВРОПЕЙСКИЯТ СЪЮЗ (наричан по-долу „ЕС“ или „Съюзът“),

от една страна, и

КОНФЕДЕРАЦИЯ ШВЕЙЦАРИЯ,

от друга страна,

заедно наричани по-долу „страните“,

КАТО ИМАТ ПРЕДВИД:

Решение No 2013/233/ОВППС на Съвета от 22 май 2013 г. относно мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) (1),

писмо от 6 ноември 2013 г. от ръководителя на Федералното министерство на външните работи (ФМВнР), с което се предлага принос за EUBAM Libya,

Решение EUBAM Libya/2/2014 на Комитета по политика и сигурност от 14 януари 2014 г. за приемане на приноса на Конфедерация Швейцария към мисията на Европейския съюз в Либия (2),

Решение EUBAM Libya/1/2014 на Комитета по политика и сигурност от 14 януари 2014 г. за създаване на Комитет на участващите държави за мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) (3),

СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО:

Член 1

Участие в мисията

1.   Конфедерация Швейцария се присъединява към Решение 2013/233/ОВППС на Съвета, както и към всяко друго решение, с което Съветът на Европейския съюз реши да удължи срока на EUBAM Libya, в съответствие с разпоредбите на настоящото споразумение и всички необходими договорености за прилагането му.

2.   Приносът на Конфедерация Швейцария в EUBAM Libya не засяга самостоятелността на Съюза при вземането на решения.

3.   Конфедерация Швейцария прави необходимото швейцарският персонал, участващ в EUBAM Libya, да поеме изпълнението на мисията си в съответствие със:

| — | Решение 2013/233/ОВППС на Съвета и всякакви негови последващи изменения; |
| --- | --- |

—

Решение 2013/233/ОВППС на Съвета и всякакви негови последващи изменения;

| — | плана на мисията; |
| --- | --- |

—

плана на мисията;

| — | мерките за прилагане. |
| --- | --- |

—

мерките за прилагане.

4.   Командированият от Конфедерация Швейцария към мисията персонал изпълнява задълженията си и се ръководи в действията си единствено от интересите на EUBAM Libya.

5.   Конфедерация Швейцария уведомява в подходящ срок ръководителя на мисията и върховния представител на Съюза по въпросите на външните работи и политиката на сигурност за каквито и да било промени на нейното участие в операцията.

Член 2

Статус на персонала

1.   Статусът на персонала, предоставен на EUBAM Libya от Конфедерация Швейцария, се урежда със Споразумението между Европейския съюз и Либия за статуса на EUBAM Libya в Либия.

2.   Без да се засяга споразумението за статуса на мисията, посочено в параграф 1, Конфедерация Швейцария упражнява юрисдикция над своя персонал, участващ в EUBAM Libya.

3.   Конфедерация Швейцария е длъжна да разглежда всички претенции, свързани с участието в EUBAM Libya в Либия, предявени от членове на нейния персонал или насочени срещу тях. Конфедерация Швейцария отговаря за предприемането на всякакви действия, по-специално от правно или дисциплинарно естество, срещу членове на персонала ѝ в съответствие с нейните законови и подзаконови актове.

4.   Страните се договарят да не предявяват, освен когато произтичат от договор, претенции една срещу друга във връзка с вреда, щета или унищожаване на активи, притежавани или използвани от някоя от страните, настъпили при изпълнение на задълженията им във връзка с дейностите по настоящото споразумение, освен в случаите на груба небрежност или умишлено неправомерно поведение.

5.   Конфедерация Швейцария се задължава при подписването на настоящото споразумение да направи декларация за отказ от претенции срещу която и да е от държавите, участващи в EUBAM Libya.

6.   Съюзът се задължава при подписването на настоящото споразумение държавите — членки на ЕС, да направят декларация за отказ от претенции във връзка с участието на Конфедерация Швейцария в EUBAM Libya.

Член 3

Класифицирана информация

В рамките на EUBAM Libya се прилага Споразумението между Конфедерация Швейцария и Европейския съюз относно процедурите за сигурност при обмена на класифицирана информация (4), сключено в Брюксел на 28 април 2008 г.

Член 4

Командна верига

1.   Швейцарският персонал, участващ в EUBAM Libya, остава под пълното командване на своите национални органи.

2.   Националните органи прехвърлят оперативния контрол над своя персонал на командващия гражданските операции на Съюза.

3.   Командващият гражданските операции носи отговорност и осъществява командването и контрола на EUBAM Libya на стратегическо равнище.

4.   Ръководителят на мисията поема отговорност за мисията и упражнява командването и контрола на EUBAM Libya.

5.   Ръководителят на мисията ръководи EUBAM Libya и поема ежедневното ѝ управление.

6.   Конфедерация Швейцария има същите права и задължения по отношение на ежедневното управление на операцията като участващите държави — членки на ЕС.

7.   Ръководителят на мисията отговаря за упражняването на дисциплинарен контрол над персонала на EUBAM Libya. При необходимост се предприемат дисциплинарни действия от швейцарските национални органи.

8.   Конфедерация Швейцария назначава лице за контакт на националния контингент (ЛКНК), за да представлява нейния национален контингент в EUBAM Libya. ЛКНК докладва на ръководителя на мисията по национални въпроси и отговаря за ежедневната дисциплина на контингента.

9.   Решението за прекратяване на мисията се взема от Съюза след консултация с Конфедерация Швейцария, ако последната все още има принос към EUBAM Libya към датата на прекратяване на мисията.

Член 5

Финансови въпроси

1.   Конфедерация Швейцария поема всички разходи, свързани с участието ѝ в EUBAM Libya, без да се засяга параграф 3.

2.   В случай на смърт, телесна повреда, вреда или щета, причинени на физически или юридически лица от държавата(ите), в която(които) се провежда мисията, Конфедерация Швейцария заплаща обезщетение, когато отговорността ѝ е установена, според условията, предвидени в посоченото в член 2, параграф 1 споразумение за статуса на силите, ако има такова.

3.   Съюзът освобождава Конфедерация Швейцария от каквото и да било финансово участие в общите разходи на EUBAM Libya.

Член 6

Договорености за прилагане на споразумението

Между съответните органи на Съюза и съответните органи на Конфедерация Швейцария се сключват всички необходими технически и административни договорености за прилагане на настоящото споразумение.

Член 7

Нарушения

Ако една от страните наруши задълженията си по настоящото споразумение, другата страна има право да го прекрати с едномесечно предизвестие.

Член 8

Уреждане на спорове

Споровете относно тълкуването или прилагането на настоящото споразумение се уреждат между страните по дипломатически път.

Член 9

Влизане в сила и прекратяване

1.   Настоящото споразумение влиза в сила на първия ден от първия месец след датата, на която страните са се уведомили взаимно за приключването на необходимите за целта вътрешни процедури.

2.   Настоящото споразумение се прилага временно от датата на подписването му.

3.   Настоящото споразумение остава в сила за срока на предоставяне на принос на Конфедерация Швейцария към мисията.

4.   Всяка страна може да прекрати настоящото споразумение с писмено предизвестие до другата страна. Прекратяването поражда действие три месеца след датата на предизвестието.

Съставено в Брюксел на четвърти юли две хиляди и четиринадесета година на английски език в два екземпляра.

За Европейския съюз

За Конфедерация Швейцария

---

(1)  ОВ L 138, 24.5.2013 г., стр. 15.

1

(2)  ОВ L 14, 18.1.2014 г., стр. 15.

2

(3)  ОВ L 14, 18.1.2014 г., стр. 13.

3

(4)  ОВ L 181, 10.7.2008 г., стр. 58.

4

---

Декларация на държавите — членки на ЕС

„При прилагането на Решение 2013/233/ОВППС на Съвета от 22 май 2013 г. относно мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) държавите — членки на ЕС, ще се стремят, доколкото вътрешните им правни системи позволяват това, да се отказват във възможно най-голяма степен от предявяване на претенции срещу Конфедерация Швейцария за телесна повреда, смърт на членове на техния персонал или за щета или вреда във връзка с всякакви активи, притежавани от тях и използвани в рамките на EUBAM Libya, ако подобна телесна повреда, смърт, щета или вреда:

| — | са причинени от членове на персонала на Конфедерация Швейцария при изпълнение на задълженията им във връзка с EUBAM Libya, освен в случай на груба небрежност или умишлено нарушение, или |
| --- | --- |

—

са причинени от членове на персонала на Конфедерация Швейцария при изпълнение на задълженията им във връзка с EUBAM Libya, освен в случай на груба небрежност или умишлено нарушение, или

| — | са произтекли от използването на активи — собственост на Конфедерация Швейцария, при условие че активите са използвани във връзка с мисията и освен в случай на груба небрежност или умишлено нарушение от страна на членове на персонала на мисията на ЕС от Конфедерация Швейцария, които използват тези активи.“ |
| --- | --- |

—

са произтекли от използването на активи — собственост на Конфедерация Швейцария, при условие че активите са използвани във връзка с мисията и освен в случай на груба небрежност или умишлено нарушение от страна на членове на персонала на мисията на ЕС от Конфедерация Швейцария, които използват тези активи.“

---

Декларация на Конфедерация Швейцария

„При прилагането на Решение 2013/233/ОВППС на Съвета от 22 май 2013 г. относно мисията на Европейския съюз за подкрепа за интегрирано управление на границите в Либия (EUBAM Libya) Конфедерация Швейцария ще се стреми, доколкото вътрешната ѝ правна система позволява това, да се отказва във възможно най-голяма степен от предявяване на претенции срещу която и да било друга държава, участваща в EUBAM Libya, за телесна повреда, смърт на членове на своя персонал или за щета или вреда във връзка с всякакви активи, притежавани от нея и използвани в рамките на мисията на ЕС, ако подобна телесна повреда, смърт, щета или вреда:

| — | са причинени от членовете на персонала при изпълнение на задълженията им във връзка с EUBAM Libya, освен в случаите на груба небрежност или умишлено нарушение, или |
| --- | --- |

—

са причинени от членовете на персонала при изпълнение на задълженията им във връзка с EUBAM Libya, освен в случаите на груба небрежност или умишлено нарушение, или

| — | са произтекли от използването на активи — собственост на държавите, участващи в мисията на ЕС, при условие че активите са използвани във връзка с мисията и освен в случай на груба небрежност или умишлено нарушение от страна на членове на персонала на мисията на ЕС, които използват тези активи.“ |
| --- | --- |

—

са произтекли от използването на активи — собственост на държавите, участващи в мисията на ЕС, при условие че активите са използвани във връзка с мисията и освен в случай на груба небрежност или умишлено нарушение от страна на членове на персонала на мисията на ЕС, които използват тези активи.“

---

РЕГЛАМЕНТИ

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/7 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/7

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 753/2014 НА СЪВЕТА

от 11 юли 2014 година

за изпълнение на Регламент (ЕС) No 269/2014 относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕС) No 269/2014 на Съвета от 17 март 2014 г. относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна (1), и по-специално член 14, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | На 17 март 2014 г. Съветът прие Регламент (ЕС) No 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

На 17 март 2014 г. Съветът прие Регламент (ЕС) No 269/2014.

| (2) | Предвид сериозното положение в Украйна Съветът смята, че в списъка на подлежащите на ограничителни мерки физически и юридически лица, образувания и органи, който се съдържа в приложение I към Регламент (ЕС) No 269/2014, следва да бъдат добавени и други лица. |
| --- | --- |

(2)

Предвид сериозното положение в Украйна Съветът смята, че в списъка на подлежащите на ограничителни мерки физически и юридически лица, образувания и органи, който се съдържа в приложение I към Регламент (ЕС) No 269/2014, следва да бъдат добавени и други лица.

| (3) | Следователно приложение I към Регламент (ЕС) No 269/2014 следва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(3)

Следователно приложение I към Регламент (ЕС) No 269/2014 следва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Лицата, изброени в приложението към настоящия регламент, се добавят в списъка, който се съдържа в приложение I към Регламент (ЕС) No 269/2014.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставен в Брюксел на 11 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

S. GOZI

---

(1)  ОВ L 78, 17.3.2014 г., стр. 6.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

СПИСЪК НА ЛИЦАТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 1

| | Име | Идентифицираща информация | Основания | Дата на вписване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Дата на раждане: 25.7.1972 г. в Москва | Т.нар. „министър-председател на Донецката народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ (напр. на 8 юли той посочи, че „нашите военни сили провеждат специална операция, насочена срещу украинските „фашисти“)“, подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“ | 12.7.2014 г. |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Т.нар. „министър на сигурността на Донецката народна република“.
  Отговорен за сепаратистките дейности по отношение на сигурността на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский) | | Т.нар. „де факто заместник министър-председател по социалните въпроси на Донецката народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Т.нар. „министър на информацията и средствата за масова комуникация на Донецката народна република“.
  Отговорен за про-сепаратистките пропагандни дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 5. | Marat BASHIROV | | Т.нар. „министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, утвърден на 8 юли.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Т.нар. „заместник министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, (преди това беше т.нар. „министър-председател на Луганската народна република“ и бивш говорител на „Югоизточната армия“).
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“.
  Отговорен за изявлението на Югоизточната армия, че украинските президентски избори не могат да се проведат в Луганската народна република поради „новия“ статут на областта. | 12.7.2014 г. |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 г. | Т.нар. „председател на Върховния съвет на Луганската народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на „Върховния съвет“, отговорен за отправеното искане към Руската федерация да признае независимостта на Луганската народна република,
  подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“ | 12.7.2014 г. |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Т.нар. „министър на вътрешните работи на Луганската народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Т.нар. „министър на отбраната на Луганската народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20 юни 1956 г. в Донецка област | Командващ Казашките сили.
  Отговарящ за командването на сепаратистите в Източна Украйна, които водят действия срещу украинските правителствени сили | 12.7.2014 г. |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (ОлексIй Мозговий) | | Един от лидерите на въоръжените групи в Източна Украйна.
  Отговарящ за обучението на сепаратистите да водят действия срещу украинските правителствени сили | 12.7.2014 г. |

Име

Идентифицираща информация

Основания

Дата на вписване

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Дата на раждане: 25.7.1972 г. в Москва

Т.нар. „министър-председател на Донецката народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ (напр. на 8 юли той посочи, че „нашите военни сили провеждат специална операция, насочена срещу украинските „фашисти“)“, подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“

12.7.2014 г.

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Т.нар. „министър на сигурността на Донецката народна република“.

Отговорен за сепаратистките дейности по отношение на сигурността на т.нар. „правителство на Донецката народна република“

12.7.2014 г.

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

Т.нар. „де факто заместник министър-председател по социалните въпроси на Донецката народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“

12.7.2014 г.

4.

Alexander KHRYAKOV

Т.нар. „министър на информацията и средствата за масова комуникация на Донецката народна република“.

Отговорен за про-сепаратистките пропагандни дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“

12.7.2014 г.

5.

Marat BASHIROV

Т.нар. „министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, утвърден на 8 юли.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“

12.7.2014 г.

6.

Vasyl NIKITIN

Т.нар. „заместник министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, (преди това беше т.нар. „министър-председател на Луганската народна република“ и бивш говорител на „Югоизточната армия“).

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“.

Отговорен за изявлението на Югоизточната армия, че украинските президентски избори не могат да се проведат в Луганската народна република поради „новия“ статут на областта.

12.7.2014 г.

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979 г.

Т.нар. „председател на Върховния съвет на Луганската народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на „Върховния съвет“, отговорен за отправеното искане към Руската федерация да признае независимостта на Луганската народна република,

подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“

12.7.2014 г.

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Т.нар. „министър на вътрешните работи на Луганската народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“

12.7.2014 г.

9.

Igor PLOTNITSKY

Т.нар. „министър на отбраната на Луганската народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“

12.7.2014 г.

10.

Nikolay KOZITSYN

20 юни 1956 г. в Донецка област

Командващ Казашките сили.

Отговарящ за командването на сепаратистите в Източна Украйна, които водят действия срещу украинските правителствени сили

12.7.2014 г.

11.

Oleksiy MOZGOVY (ОлексIй Мозговий)

Един от лидерите на въоръжените групи в Източна Украйна.

Отговарящ за обучението на сепаратистите да водят действия срещу украинските правителствени сили

12.7.2014 г.

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/10 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/10

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 754/2014 НА КОМИСИЯТА

от 11 юли 2014 година

по отношение на отказа на разрешително за Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки

(текст от значение за ЕИП)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1831/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 22 септември 2003 г. относно добавки за използване при храненето на животните (1), и по-специално член 9, параграф 2 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В Регламент (ЕО) No 1831/2003 се предвижда разрешителен режим за добавките за използване при храненето на животни, както и основанията и процедурите за предоставяне или за отказ на разрешително. В член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 1831/2003, във връзка с член 10, параграфи 1 — 4 от същия регламент са установени специални разпоредби за оценка на продуктите, използвани в Съюза като добавки за силаж към датата, на която е станал приложим посоченият регламент. |
| --- | --- |

(1)

В Регламент (ЕО) No 1831/2003 се предвижда разрешителен режим за добавките за използване при храненето на животни, както и основанията и процедурите за предоставяне или за отказ на разрешително. В член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 1831/2003, във връзка с член 10, параграфи 1 — 4 от същия регламент са установени специални разпоредби за оценка на продуктите, използвани в Съюза като добавки за силаж към датата, на която е станал приложим посоченият регламент.

| (2) | В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 1831/2003 Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), с предишно наименование Lactococcus lactis (NCIMB 30044), бяха вписани в регистъра на фуражните добавки като добавки за силаж за всички животински видове. |
| --- | --- |

(2)

В съответствие с член 10, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 1831/2003 Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044), с предишно наименование Lactococcus lactis (NCIMB 30044), бяха вписани в регистъра на фуражните добавки като добавки за силаж за всички животински видове.

| (3) | В съответствие с член 10, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1831/2003, във връзка с член 7 от същия регламент бяха подадени заявления за разрешително за Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки за всички животински видове, като бе поискано те да се класират в категория „технологични добавки“ и във функционална група „силажни добавки“. Заявленията бяха придружени от данните и документите, изисквани съгласно член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

В съответствие с член 10, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1831/2003, във връзка с член 7 от същия регламент бяха подадени заявления за разрешително за Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки за всички животински видове, като бе поискано те да се класират в категория „технологични добавки“ и във функционална група „силажни добавки“. Заявленията бяха придружени от данните и документите, изисквани съгласно член 7, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1831/2003.

| (4) | Европейският орган за безопасност на храните (наричан по-долу „Органът“) в становищата си от 6 март 2014 г. (2) заключи, че Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) са резистентни към тетрациклин — антибиотик, който се използва в хуманната и ветеринарната медицина. |
| --- | --- |

(4)

Европейският орган за безопасност на храните (наричан по-долу „Органът“) в становищата си от 6 март 2014 г. (2) заключи, че Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) са резистентни към тетрациклин — антибиотик, който се използва в хуманната и ветеринарната медицина.

| (5) | Наличната информация не позволява да се изключи рискът Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) да предадат резистентността към посочения антибиотик и на други микроорганизми. Следователно, не е било установено, че когато Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) се използват като фуражни добавки при предложените условия на употреба, те нямат неблагоприятно въздействие върху здравето на животните, човешкото здраве и околната среда. |
| --- | --- |

(5)

Наличната информация не позволява да се изключи рискът Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) да предадат резистентността към посочения антибиотик и на други микроорганизми. Следователно, не е било установено, че когато Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) се използват като фуражни добавки при предложените условия на употреба, те нямат неблагоприятно въздействие върху здравето на животните, човешкото здраве и околната среда.

| (6) | Поради това не са изпълнени условията за разрешаване, посочени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1831/2003. Във връзка с това следва да се откаже разрешително на Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки. |
| --- | --- |

(6)

Поради това не са изпълнени условията за разрешаване, посочени в член 5 от Регламент (ЕО) No 1831/2003. Във връзка с това следва да се откаже разрешително на Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки.

| (7) | Тъй като използването на Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки може да изложи на риск човешкото здраве и здравето на животните, посочените фуражни добавки следва да се изтеглят от пазара колкото е възможно по-бързо. Като се вземат обаче предвид практическите съображения, необходимо е да се предостави на заинтересованите страни период от време, през който наличните количества силаж, произведен с посочените добавки, да бъдат използвани докрай. |
| --- | --- |

(7)

Тъй като използването на Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като фуражни добавки може да изложи на риск човешкото здраве и здравето на животните, посочените фуражни добавки следва да се изтеглят от пазара колкото е възможно по-бързо. Като се вземат обаче предвид практическите съображения, необходимо е да се предостави на заинтересованите страни период от време, през който наличните количества силаж, произведен с посочените добавки, да бъдат използвани докрай.

| (8) | Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните, |
| --- | --- |

(8)

Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Отказ на разрешително

Отказва се разрешително на Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) като добавки, използвани при храненето на животните.

Член 2

Преходни мерки

1.   Наличните количества Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) и премиксите, в които те се съдържат, следва да се изтеглят от пазара възможно най-бързо и най-късно до 30 септември 2014 г.

2.   Силажът, произведен с Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30068) и Pediococcus pentosaceus (NCIMB 30044) или с премиксите, в чийто състав те са влизали преди 1 август 2014 г., може да се използва до изчерпване на количествата.

Член 3

Влизане в сила

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 11 юли 2014 година.

За Комисията

Председател

José Manuel BARROSO

---

(1)  ОВ L 268, 18.10.2003 г., стр. 29.

1

(2)  Бюлетин на ЕОБХ (EFSA Journal) 2014; 12(3):3609 и Бюлетин на ЕОБХ (EFSA Journal) 2014; 12(3):3610.

2

(EFSA Journal)

(EFSA Journal) 2014

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/12 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/12

---

РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 755/2014 НА КОМИСИЯТА

от 11 юли 2014 година

за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),

като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент. |
| --- | --- |

(1)

В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.

| (2) | Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз, |
| --- | --- |

(2)

Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.

Член 2

Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.

Съставено в Брюксел на 11 юли 2014 година.

За Комисията,

от името на председателя,

Jerzy PLEWA

Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“

---

(1)  ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Код по КН | Код на третa държавa (1) | Стандартна стойност при внос |
| 0702 00 00 | AL | 53,5 |
| MK | 97,3 |
| TR | 53,3 |
| XS | 47,9 |
| ZZ | 63,0 |
| 0707 00 05 | AL | 74,4 |
| MK | 27,7 |
| TR | 76,0 |
| ZZ | 59,4 |
| 0709 93 10 | TR | 97,2 |
| ZZ | 97,2 |
| 0805 50 10 | AR | 92,8 |
| TR | 148,4 |
| UY | 122,9 |
| ZA | 112,0 |
| ZZ | 119,0 |
| 0808 10 80 | AR | 106,9 |
| BR | 111,7 |
| CL | 103,6 |
| NZ | 132,2 |
| ZA | 120,0 |
| ZZ | 114,9 |
| 0808 30 90 | AR | 76,3 |
| CL | 99,3 |
| NZ | 184,8 |
| ZA | 98,2 |
| ZZ | 114,7 |
| 0809 10 00 | BA | 82,8 |
| MK | 85,8 |
| TR | 242,4 |
| XS | 59,5 |
| ZZ | 117,6 |
| 0809 29 00 | TR | 236,1 |
| ZZ | 236,1 |
| 0809 30 | MK | 60,6 |
| TR | 138,6 |
| ZZ | 99,6 |
| 0809 40 05 | BA | 70,3 |
| ZZ | 70,3 |

(EUR/100 kg)

Код по КН

Код на третa държавa (1)

Стандартна стойност при внос

0702 00 00

AL

53,5

MK

97,3

TR

53,3

XS

47,9

ZZ

63,0

0707 00 05

AL

74,4

MK

27,7

TR

76,0

ZZ

59,4

0709 93 10

TR

97,2

ZZ

97,2

0805 50 10

AR

92,8

TR

148,4

UY

122,9

ZA

112,0

ZZ

119,0

0808 10 80

AR

106,9

BR

111,7

CL

103,6

NZ

132,2

ZA

120,0

ZZ

114,9

0808 30 90

AR

76,3

CL

99,3

NZ

184,8

ZA

98,2

ZZ

114,7

0809 10 00

BA

82,8

MK

85,8

TR

242,4

XS

59,5

ZZ

117,6

0809 29 00

TR

236,1

ZZ

236,1

0809 30

MK

60,6

TR

138,6

ZZ

99,6

0809 40 05

BA

70,3

ZZ

70,3

---

(1)  Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕО) No 1833/2006 на Комисията (ОВ L 354, 14.12.2006 г., стр. 19). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/14 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/14

---

РЕГЛАМЕНТ (ЕС) No 756/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА

от 8 юли 2014 година

за изменение на Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции

(ЕЦБ/2014/30)

УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,

като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 5 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2533/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно събирането на статистическа информация от Европейската централна банка (1), и по-специално член 5, параграф 1 и член 6, параграф 4 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Регламент (ЕС) No 1072/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/34) (2) влезе в сила на 27 ноември 2013 г. и ще се прилага по отношение на отчитането на данните за лихвените проценти на парично-финансовите институции (ПФИ) от 1 януари 2015 г. |
| --- | --- |

(1)

Регламент (ЕС) No 1072/2013 на Европейската централна банка (ЕЦБ/2013/34) (2) влезе в сила на 27 ноември 2013 г. и ще се прилага по отношение на отчитането на данните за лихвените проценти на парично-финансовите институции (ПФИ) от 1 януари 2015 г.

| (2) | С Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) се изисква отделното отчитане на данни, свързани с обема от предоговорените кредити по нов бизнес, и същевременно с параграф 4 от част 13 на приложение II към Насоки ЕЦБ/2014/15 (3) също така се изисква предоставянето на данни относно лихвените проценти, които се прилагат спрямо предоговорени кредити. |
| --- | --- |

(2)

С Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) се изисква отделното отчитане на данни, свързани с обема от предоговорените кредити по нов бизнес, и същевременно с параграф 4 от част 13 на приложение II към Насоки ЕЦБ/2014/15 (3) също така се изисква предоставянето на данни относно лихвените проценти, които се прилагат спрямо предоговорени кредити.

| (3) | Необходимо е приложното поле на предоговорените кредити по Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) да се приведе в съответствие с Насоки ЕЦБ/2014/15, като по този начин се осигури подходящото записване на предоговарянията на кредити, които се осъществяват в рамките на отчетния период, през който е отпуснат кредитът, както и точното отчитане на обемите от предоговорени кредити по нов бизнес в случай на кредити, които все още не са изцяло изтеглени, т.е. кредити, изтеглени на траншове, |
| --- | --- |

(3)

Необходимо е приложното поле на предоговорените кредити по Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) да се приведе в съответствие с Насоки ЕЦБ/2014/15, като по този начин се осигури подходящото записване на предоговарянията на кредити, които се осъществяват в рамките на отчетния период, през който е отпуснат кредитът, както и точното отчитане на обемите от предоговорени кредити по нов бизнес в случай на кредити, които все още не са изцяло изтеглени, т.е. кредити, изтеглени на траншове,

ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:

Член 1

Изменение

В раздел VI от част 2 на приложение I към Регламент (ЕС) No 1072/2013 (ЕЦБ/2013/34) точка 22 се заменя със следния текст:

| „22. | За отделното отчитане на обеми от предоговорени кредити по нов бизнес на домакинства и нефинансови предприятия в статистиката на лихвените проценти на ПФИ, предоговорените кредити включват всичките кредити по нов бизнес, различни от револвиращи кредити и овърдрафти и дълг по кредитна карта, които са отпуснати, но все още не са изплатени към момента, когато са предоговорени.“ |
| --- | --- |

„22.

За отделното отчитане на обеми от предоговорени кредити по нов бизнес на домакинства и нефинансови предприятия в статистиката на лихвените проценти на ПФИ, предоговорените кредити включват всичките кредити по нов бизнес, различни от револвиращи кредити и овърдрафти и дълг по кредитна карта, които са отпуснати, но все още не са изплатени към момента, когато са предоговорени.“

Член 2

Заключителни разпоредби

Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Официален вестник на Европейския съюз.

Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.

Съставено във Франкфурт на Майн на 8 юли 2014 година.

За Управителния Съвет на ЕЦБ

Председател на ЕЦБ

Mario DRAGHI

---

(1)  ОВ L 318, 27.11.1998 г., стр. 8.

1

(2)  Регламент (ЕС) No 1072/2013 на Европейската централна банка от 24 септември 2013 г. относно статистиката на лихвените проценти, прилагани от парично-финансовите институции (ЕЦБ/2013/34) (ОВ L 297, 7.11.2013 г., стр. 51).

2

(3)  Насоки ЕЦБ/2014/15 от 4 април 2014 г. относно паричната и финансовата статистика (приети на 4 април 2014 г. и достъпни на уебсайта на ЕЦБ www.ecb.europa.eu). Все още непубликувани в Официален вестник.

3

---

РЕШЕНИЯ

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/15 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/15

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

(2014/452/ЕС)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 19, параграф 2, член 21, параграф 2, член 114, член 168, член 169 и член 197 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2894/94 на Съвета от 28 ноември 1994 г. относно условията за прилагане на Споразумението за Европейското икономическо пространство (1), и по-специално член 1, параграф 3 от него,

като взе предвид предложението на Европейската комисия,

като има предвид, че:

| (1) | Споразумението за Европейското икономическо пространство (2) („Споразумението за ЕИП“) влезе в сила на 1 януари 1994 г. |
| --- | --- |

(1)

Споразумението за Европейското икономическо пространство (2) („Споразумението за ЕИП“) влезе в сила на 1 януари 1994 г.

| (2) | В съответствие с член 98 от Споразумението за ЕИП Съвместният комитет на ЕИП може да реши да измени, inter alia, Протокол 31 към Споразумението за ЕИП. |
| --- | --- |

(2)

В съответствие с член 98 от Споразумението за ЕИП Съвместният комитет на ЕИП може да реши да измени, inter alia, Протокол 31 към Споразумението за ЕИП.

| (3) | В Протокол 31 към Споразумението за ЕИП се съдържат разпоредби и условия относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи. |
| --- | --- |

(3)

В Протокол 31 към Споразумението за ЕИП се съдържат разпоредби и условия относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи.

| (4) | Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1381/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3). |
| --- | --- |

(4)

Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1381/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3).

| (5) | Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г. |
| --- | --- |

(5)

Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г.

| (6) | С оглед на това позицията на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП следва да се основава на приложения проект на решение, |
| --- | --- |

(6)

С оглед на това позицията на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП следва да се основава на приложения проект на решение,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с предложеното изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи, се основава на проекта на решение на Съвместния комитет на ЕИП, приложен към настоящото решение.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 305, 30.11.1994 г., стр. 6.

1

(2)  ОВ L 1, 3.1.1994 г., стр. 3.

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1381/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за създаване на програма „Права, равенство и гражданство“ за периода 2014—2020 година (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 62).

3

---

ПРОЕКТ НА

РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП No .../2014

от

за изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално членове 86 и 98 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1381/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 Декември 2013 г. за създаване на програма „Права, равенство и гражданство“ за периода 2014—2020 година (1). |
| --- | --- |

(1)

Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1381/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 Декември 2013 г. за създаване на програма „Права, равенство и гражданство“ за периода 2014—2020 година (1).

| (2) | Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г., |
| --- | --- |

(2)

Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Член 5 от Протокол 31 се изменя, както следва:

| 1. | В параграф 5 след думите „в програмата, посочена в тринадесето тире — считано от 1 януари 2012 г.“ се вмъкват думите „в програмата, посочена в четиринадесето тире — считано от 1 януари 2014 г.“ |
| --- | --- |

1.

В параграф 5 след думите „в програмата, посочена в тринадесето тире — считано от 1 януари 2012 г.“ се вмъкват думите „в програмата, посочена в четиринадесето тире — считано от 1 януари 2014 г.“

| 2. | В параграф 8 се добавя следното тире:






  „— | 32013 R 1381: Регламент (ЕС) No 1381/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за създаване на програма „Права, равенство и гражданство“ за периода 2014—2020 година (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 62).
  Лихтенщайн участва само в дейностите, които могат да произтекат от бюджетни редове 33 01 04 01 „Разходи за подкрепа за правата и гражданството“ и 33 02 02 „Насърчаване на недопускането на дискриминация и на равенството“.
  Норвегия се освобождава от участие в програмата и от плащане на финансова вноска за нея.“ |
| --- | --- | --- |

2.

В параграф 8 се добавя следното тире:

„—

32013 R 1381: Регламент (ЕС) No 1381/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за създаване на програма „Права, равенство и гражданство“ за периода 2014—2020 година (ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 62).

Лихтенщайн участва само в дейностите, които могат да произтекат от бюджетни редове 33 01 04 01 „Разходи за подкрепа за правата и гражданството“ и 33 02 02 „Насърчаване на недопускането на дискриминация и на равенството“.

Норвегия се освобождава от участие в програмата и от плащане на финансова вноска за нея.“

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня след внасянето на последната нотификация, предвидена в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (2).

Прилага се от 1 януари 2014 г.

Член 3

Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на

За Съвместния комитет на ЕИП

Председател

Секретари

на Съвместния комитет на ЕИП

---

(1)  ОВ L 354, 28.12.2013 г., стр. 62.

1

(2)  [Без отбелязани конституционни изисквания.] [С отбелязани конституционни изисквания.]

2

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/18 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/18

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

(2014/453/ЕС)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 172 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2894/94 на Съвета от 28 ноември 1994 г. относно условията за прилагане на Споразумението за Европейското икономическо пространство (1), и по-специално член 1, параграф 3 от него,

като взе предвид предложението на Европейската комисия,

като има предвид, че:

| (1) | Споразумението за Европейското икономическо пространство (2) („Споразумението за ЕИП“) влезе в сила на 1 януари 1994 г. |
| --- | --- |

(1)

Споразумението за Европейското икономическо пространство (2) („Споразумението за ЕИП“) влезе в сила на 1 януари 1994 г.

| (2) | В съответствие с член 98 от Споразумението за ЕИП Съвместният комитет на ЕИП може да реши да измени, inter alia, Протокол 31 към Споразумението за ЕИП („Протокол 31“). |
| --- | --- |

(2)

В съответствие с член 98 от Споразумението за ЕИП Съвместният комитет на ЕИП може да реши да измени, inter alia, Протокол 31 към Споразумението за ЕИП („Протокол 31“).

| (3) | В Протокол 31 се съдържат разпоредби и условия относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи. |
| --- | --- |

(3)

В Протокол 31 се съдържат разпоредби и условия относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи.

| (4) | Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3). |
| --- | --- |

(4)

Целесъобразно е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3).

| (5) | Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г. |
| --- | --- |

(5)

Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г.

| (6) | С оглед на това позицията на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП следва да се основава на приложения проект на решение, |
| --- | --- |

(6)

С оглед на това позицията на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП следва да се основава на приложения проект на решение,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с предложеното изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи, се основава на проекта на решение на Съвместния комитет на ЕИП, приложен към настоящото решение.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 305, 30.11.1994 г., стр. 6.

1

(2)  ОВ L 1, 3.1.1994 г., стр. 3.

2

(3)  Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 129).

3

---

ПРОЕКТ НА

РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП No .../2014

от

за изменение на Протокол 31 към Споразумението за ЕИП относно сътрудничеството в специфични области извън четирите свободи

СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално членове 86 и 98 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Подходящо е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (1). |
| --- | --- |

(1)

Подходящо е да се разшири сътрудничеството между договарящите се страни по Споразумението за ЕИП и то да включи Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (1).

| (2) | Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г., |
| --- | --- |

(2)

Поради това Протокол 31 към Споразумението за ЕИП следва да бъде изменен, за да се даде възможност това разширено сътрудничество да започне от 1 януари 2014 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

В член 2, параграф 5 от Протокол 31 към Споразумението за ЕИП се добавя следният текст:

| „— | 32013 R 1316: Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 129).
  Държавите от ЕАСТ участват само в сектора на телекомуникациите по Механизма за свързване на Европа.
  Лихтенщайн се освобождава от участие в програмата и от плащане на финансова вноска за нея.“ |
| --- | --- |

„—

32013 R 1316: Регламент (ЕС) No 1316/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 г. за създаване на Механизъм за свързване на Европа, за изменение на Регламент (ЕС) No 913/2010 и за отмяна на регламенти (ЕО) No 680/2007 и (ЕО) No 67/2010 (ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 129).

Държавите от ЕАСТ участват само в сектора на телекомуникациите по Механизма за свързване на Европа.

Лихтенщайн се освобождава от участие в програмата и от плащане на финансова вноска за нея.“

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня след внасянето на последната нотификация, предвидена в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (2).

2

Прилага се от 1 януари 2014 г.

Член 3

Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.

Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на

За Съвместния комитет на ЕИП

Председател

Секретари

на Съвместния комитет на ЕИП

---

(1)  ОВ L 348, 20.12.2013 г., стр. 129.

1

(2)  [Без отбелязани конституционни изисквания.] [С отбелязани конституционни изисквания.]

2

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/20 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/20

---

РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА

от 8 юли 2014 година

относно позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с изменението на приложение XX (Околна среда) към Споразумението за ЕИП

(2014/454/ЕС)

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 175, параграф 1 във връзка с член 218, параграф 9 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 2894/94 на Съвета от 28 ноември 1994 г. относно условията за прилагане на Споразумението за Европейското икономическо пространство (1), и по-специално член 1, параграф 3 от него,

като взе предвид предложението на Европейската комисия,

като има предвид, че:

| (1) | Споразумението за Европейското икономическо пространство (2) („Споразумението за ЕИП“) влезе в сила на 1 януари 1994 г. |
| --- | --- |

(1)

Споразумението за Европейското икономическо пространство (2) („Споразумението за ЕИП“) влезе в сила на 1 януари 1994 г.

| (2) | В съответствие с член 98 от Споразумението за ЕИП Съвместният комитет на ЕИП може да реши да измени, inter alia, приложение XX (Околна среда) към Споразумението за ЕИП. |
| --- | --- |

(2)

В съответствие с член 98 от Споразумението за ЕИП Съвместният комитет на ЕИП може да реши да измени, inter alia, приложение XX (Околна среда) към Споразумението за ЕИП.

| (3) | Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) трябва да бъде включена в Споразумението за ЕИП. |
| --- | --- |

(3)

Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) трябва да бъде включена в Споразумението за ЕИП.

| (4) | Поради това приложение ХХ (Околна среда) към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено. |
| --- | --- |

(4)

Поради това приложение ХХ (Околна среда) към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено.

| (5) | С оглед на това позицията на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП следва да се основава на приложения проект на решение, |
| --- | --- |

(5)

С оглед на това позицията на Съюза в рамките на Съвместния комитет на ЕИП следва да се основава на приложения проект на решение,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Позицията, която да бъде приета от името на Европейския съюз в рамките на Съвместния комитет на ЕИП във връзка с предложеното изменение на приложение XX (Околна среда) към Споразумението за ЕИП, се основава на проекта на решение на Съвместния комитет на ЕИП, приложен към настоящото решение.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му.

Съставено в Брюксел на 8 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

P. C. PADOAN

---

(1)  ОВ L 305, 30.11.1994 г., стр. 6.

1

(2)  ОВ L 1, 3.1.1994 г., стр. 3.

2

(3)  Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71).

3

---

ПРОЕКТ НА

РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП No .../2014

от

за изменение на приложение XX (Околна среда) към Споразумението за ЕИП

СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 98 от него,

като има предвид, че:

| (1) | Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (1), поправена с ОВ L 161, 29.6.2010 г., стр. 11, трябва да бъде включена в Споразумението за ЕИП, |
| --- | --- |

(1)

Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (1), поправена с ОВ L 161, 29.6.2010 г., стр. 11, трябва да бъде включена в Споразумението за ЕИП,

| (2) | Поради това приложение XX към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(2)

Поради това приложение XX към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

След точка 1к (Директива 2003/35/ЕО на Европейския парламент и на Съвета) от приложение XX към Споразумението за ЕИП се вмъква следното:

| „1л. | 32009 L 0128: Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71), поправена с ОВ L 161, 29.6.2010 г., стр. 11.
  За целите на настоящото споразумение разпоредбите на директивата се четат със следната адаптация:
  По отношение на Норвегия думите „26 ноември 2012 г.“ в член 4, параграф 2 се заменят с думите „1 януари 2016 г.“.“ |
| --- | --- |

„1л.

32009 L 0128: Директива 2009/128/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за действие на Общността за постигане на устойчива употреба на пестициди (ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71), поправена с ОВ L 161, 29.6.2010 г., стр. 11.

За целите на настоящото споразумение разпоредбите на директивата се четат със следната адаптация:

По отношение на Норвегия думите „26 ноември 2012 г.“ в член 4, параграф 2 се заменят с думите „1 януари 2016 г.“.“

Член 2

Текстовете на Директива 2009/128/ЕО, поправена с ОВ L 161, 29.6.2010 г., стр. 11, на исландски и норвежки език, които ще бъдат публикувани в притурката за ЕИП на Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.

Член 3

Настоящото решение влиза в сила на [...] г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (2), или в деня, в който влиза в сила Решение No .../... от ... г. на Съвместния комитет на ЕИП (3) [, с което Регламент (ЕО) No 1107/2009 се включва в Споразумението за ЕИП], като се прилага по-късната дата.

Член 4

Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на

За Съвместния комитет на ЕИП

Председател

Секретари

на Съвместния комитет на ЕИП

---

(1)  ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 71.

1

(2)  [Без отбелязани конституционни изисквания.] [С отбелязани конституционни изисквания.]

2

(3)  ОВ L ...

3

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/22 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/22

---

РЕШЕНИЕ 2014/455/ОВППС НА СЪВЕТА

от 11 юли 2014 година

за изменение на Решение 2014/145/ОВППС относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна

СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,

като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 29 от него,

като взе предвид Решение 2014/145/ОВППС на Съвета от 17 март 2014 г. относно ограничителни мерки във връзка с действия, подкопаващи или застрашаващи териториалната цялост, суверенитета и независимостта на Украйна (1), и по-специално член 3, параграф 1 от него,

като има предвид, че:

| (1) | На 17 март 2014 г. Съветът прие Решение 2014/145/ОВППС. |
| --- | --- |

(1)

На 17 март 2014 г. Съветът прие Решение 2014/145/ОВППС.

| (2) | Предвид сериозното положение в Украйна Съветът смята, че в списъка на подлежащите на ограничителни мерки лица, образувания и органи, който се съдържа в приложението към Решение 2014/145/ОВППС, следва да бъдат добавени и други лица. |
| --- | --- |

(2)

Предвид сериозното положение в Украйна Съветът смята, че в списъка на подлежащите на ограничителни мерки лица, образувания и органи, който се съдържа в приложението към Решение 2014/145/ОВППС, следва да бъдат добавени и други лица.

| (3) | Следователно приложението към Решение 2014/145/ОВППС следва да бъде съответно изменено, |
| --- | --- |

(3)

Следователно приложението към Решение 2014/145/ОВППС следва да бъде съответно изменено,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Лицата, изброени в приложението към настоящото решение, се добавят в списъка, който се съдържа в приложението към Решение 2014/145/ОВППС.

Член 2

Настоящото решение влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.

Съставено в Брюксел на 11 юли 2014 година.

За Съвета

Председател

S. GOZI

---

(1)  ОВ L 78, 17.3.2014 г., стр. 16.

1

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

СПИСЪК НА ЛИЦАТА, ПОСОЧЕНИ В ЧЛЕН 1

| | Име | Идентифицираща информация | Основания | Дата на вписване |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай) | Дата на раждане: 25.7.1972 г. в Москва | Т.нар. „министър-председател на Донецката народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ (напр. на 8 юли той посочи, че „нашите военни сили провеждат специална операция, насочена срещу украинските „фашисти“)“, подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“ | 12.7.2014 г. |
| 2. | Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский) | | Т.нар. „министър на сигурността на Донецката народна република“.
  Отговорен за сепаратистките дейности по отношение на сигурността на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 3. | Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский) | | Т.нар. „де факто заместник министър-председател по социалните въпроси на Донецката народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 4. | Alexander KHRYAKOV | | Т.нар. „министър на информацията и средствата за масова комуникация на Донецката народна република“.
  Отговорен за про-сепаратистките пропагандни дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 5. | Marat BASHIROV | | Т.нар. „министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, утвърден на 8 юли.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 6. | Vasyl NIKITIN | | Т.нар. „заместник министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, (преди това беше т.нар. „министър-председател на Луганската народна република“ и бивш говорител на „Югоизточната армия“).
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“.
  Отговорен за изявлението на Югоизточната армия, че украинските президентски избори не могат да се проведат в Луганската народна република поради „новия“ статут на областта. | 12.7.2014 г. |
| 7. | Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин) | 1979 г. | Т.нар. „председател на Върховния съвет на Луганската народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на „Върховния съвет“, отговорен за отправеното искане към Руската федерация да признае независимостта на Луганската народна република,
  подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“ | 12.7.2014 г. |
| 8. | Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин) | | Т.нар. „министър на вътрешните работи на Луганската народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 9. | Igor PLOTNITSKY | | Т.нар. „министър на отбраната на Луганската народна република“.
  Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“ | 12.7.2014 г. |
| 10. | Nikolay KOZITSYN | 20 юни 1956 г. в Донецка област | Командващ Казашките сили.
  Отговарящ за командването на сепаратистите в Източна Украйна, които водят действия срещу украинските правителствени сили | 12.7.2014 г. |
| 11. | Oleksiy MOZGOVY (ОлексIй Мозговий) | | Един от лидерите на въоръжените групи в Източна Украйна.
  Отговарящ за обучението на сепаратистите да водят действия срещу украинските правителствени сили | 12.7.2014 г. |

Име

Идентифицираща информация

Основания

Дата на вписване

1.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич Бородай)

Дата на раждане: 25.7.1972 г. в Москва

Т.нар. „министър-председател на Донецката народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“ (напр. на 8 юли той посочи, че „нашите военни сили провеждат специална операция, насочена срещу украинските „фашисти“)“, подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“

12.7.2014 г.

2.

Alexander KHODAKOVSKY (Александр Сергеевич Ходаковский)

Т.нар. „министър на сигурността на Донецката народна република“.

Отговорен за сепаратистките дейности по отношение на сигурността на т.нар. „правителство на Донецката народна република“

12.7.2014 г.

3.

Alexandr Aleksandrovich KALYUSSKY, (Александр Александрович Калюсский)

Т.нар. „де факто заместник министър-председател по социалните въпроси на Донецката народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“

12.7.2014 г.

4.

Alexander KHRYAKOV

Т.нар. „министър на информацията и средствата за масова комуникация на Донецката народна република“.

Отговорен за про-сепаратистките пропагандни дейности на т.нар. „правителство на Донецката народна република“

12.7.2014 г.

5.

Marat BASHIROV

Т.нар. „министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, утвърден на 8 юли.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“

12.7.2014 г.

6.

Vasyl NIKITIN

Т.нар. „заместник министър-председател на Съвета на министрите на Луганската народна република“, (преди това беше т.нар. „министър-председател на Луганската народна република“ и бивш говорител на „Югоизточната армия“).

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“.

Отговорен за изявлението на Югоизточната армия, че украинските президентски избори не могат да се проведат в Луганската народна република поради „новия“ статут на областта.

12.7.2014 г.

7.

Aleksey KARYAKIN (Алексей Карякин)

1979 г.

Т.нар. „председател на Върховния съвет на Луганската народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на „Върховния съвет“, отговорен за отправеното искане към Руската федерация да признае независимостта на Луганската народна република,

подписал меморандума за разбирателство относно „Съюз Новорусия“

12.7.2014 г.

8.

Yurij IVAKIN (Юрий Ивакин)

Т.нар. „министър на вътрешните работи на Луганската народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“

12.7.2014 г.

9.

Igor PLOTNITSKY

Т.нар. „министър на отбраната на Луганската народна република“.

Отговорен за сепаратистките „правителствени“ дейности на т.нар. „правителство на Луганската народна република“

12.7.2014 г.

10.

Nikolay KOZITSYN

20 юни 1956 г. в Донецка област

Командващ Казашките сили.

Отговарящ за командването на сепаратистите в Източна Украйна, които водят действия срещу украинските правителствени сили

12.7.2014 г.

11.

Oleksiy MOZGOVY (ОлексIй Мозговий)

Един от лидерите на въоръжените групи в Източна Украйна.

Отговарящ за обучението на сепаратистите да водят действия срещу украинските правителствени сили

12.7.2014 г.

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/25 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/25

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 4 февруари 2014 година

относно мярката за тарифите за електроенергия в Испания: потребители

SA.21817 (C 3/07) (ex. NN 66/06) прилагана от Испания

(нотифицирано под номер С(2014) 7741)

(само текстът на испански език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2014/456/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

след като прикани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид тези мнения,

като има предвид, че:

1.   ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 27 април 2006 г. дружествата Centrica plc и Centrica Energía S.L.U. (заедно наричани по-нататък „Centrica“) подадоха жалба до Комисията относно системата на регулираните тарифи за електроенергия, прилагана в Испания през 2005 г. |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 27 април 2006 г. дружествата Centrica plc и Centrica Energía S.L.U. (заедно наричани по-нататък „Centrica“) подадоха жалба до Комисията относно системата на регулираните тарифи за електроенергия, прилагана в Испания през 2005 г.

| (2) | С писмо от 27 юли 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят информация относно горепосочената мярка. Комисията получи въпросната информация с писмо от 22 август 2006 г. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 27 юли 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят информация относно горепосочената мярка. Комисията получи въпросната информация с писмо от 22 август 2006 г.

| (3) | На 12 октомври 2006 г. делото беше заведено като помощ, за която не е постъпило уведомление (Дело NN 66/06). |
| --- | --- |

(3)

На 12 октомври 2006 г. делото беше заведено като помощ, за която не е постъпило уведомление (Дело NN 66/06).

| (4) | С писмо от 9 ноември 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят допълнителни разяснения относно горепосочената мярка. Испанските власти отговориха с писмо от 12 декември 2006 г. |
| --- | --- |

(4)

С писмо от 9 ноември 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят допълнителни разяснения относно горепосочената мярка. Испанските власти отговориха с писмо от 12 декември 2006 г.

| (5) | С писмо от 24 януари 2007 г. Комисията уведоми испанските власти, че е взела решение да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на мярката. |
| --- | --- |

(5)

С писмо от 24 януари 2007 г. Комисията уведоми испанските власти, че е взела решение да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз, по отношение на мярката.

| (6) | Решението на Комисията беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мярката. |
| --- | --- |

(6)

Решението на Комисията беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят мненията си по отношение на мярката.

| (7) | Испанските власти представиха мненията си с писмо от 26 февруари 2007 г. |
| --- | --- |

(7)

Испанските власти представиха мненията си с писмо от 26 февруари 2007 г.

| (8) | Комисията получи мнения от следните заинтересовани страни: правителството на автономна област Галисия (писмо от 23 март 2007 г.), Centrica (писма от 26 март 2007 г. и 3 юли 2007 г.), ACIE — Asociación de Comercializadores Independientes de Energía (писмо от 26 март 2007 г.), правителството на автономна област Астурия (писмо от 27 март 2007 г.), AEGE — Asociación de empresas con gran consumo de energía (писмо от 2 април 2007 г., допълнено на 21 ноември 2011 г.), Asturiana de Zinc — AZSA (писмо от 3 април 2007 г.), Ferroatlántica — производител на метали (писмо от 3 април 2007 г.), Alcoa (писмо от 3 април 2007 г.), UNESA — Asociación Española de la Industria Eléctrica (писмо от 25 април 2007 г.), ENEL Viesgo (писмо от 26 април 2007 г.), Iberdrola (писмо от 26 април 2007 г.), Unión Fenosa Distribución (писмо от 27 април 2007 г.), Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.), Endesa Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.). |
| --- | --- |

(8)

Комисията получи мнения от следните заинтересовани страни: правителството на автономна област Галисия (писмо от 23 март 2007 г.), Centrica (писма от 26 март 2007 г. и 3 юли 2007 г.), ACIE — Asociación de Comercializadores Independientes de Energía (писмо от 26 март 2007 г.), правителството на автономна област Астурия (писмо от 27 март 2007 г.), AEGE — Asociación de empresas con gran consumo de energía (писмо от 2 април 2007 г., допълнено на 21 ноември 2011 г.), Asturiana de Zinc — AZSA (писмо от 3 април 2007 г.), Ferroatlántica — производител на метали (писмо от 3 април 2007 г.), Alcoa (писмо от 3 април 2007 г.), UNESA — Asociación Española de la Industria Eléctrica (писмо от 25 април 2007 г.), ENEL Viesgo (писмо от 26 април 2007 г.), Iberdrola (писмо от 26 април 2007 г.), Unión Fenosa Distribución (писмо от 27 април 2007 г.), Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.), Endesa Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.).

| (9) | С писма от 15 май и 6 юли 2007 г. Комисията изпрати мненията на заинтересованите страни на испанските власти, за да могат те на свой ред да представят коментарите си, които бяха получени с писмо от 2 август 2007 г. |
| --- | --- |

(9)

С писма от 15 май и 6 юли 2007 г. Комисията изпрати мненията на заинтересованите страни на испанските власти, за да могат те на свой ред да представят коментарите си, които бяха получени с писмо от 2 август 2007 г.

| (10) | Centrica предостави допълнителна информация с писма от 1 юни 2007 г., 28 август 2007 г., 4 февруари 2008 г. и 1 март 2008 г.; AEGE направи същото с писмо от 21 ноември 2011 г., а Ferroatlantica с писмо от 5 декември 2011 г. |
| --- | --- |

(10)

Centrica предостави допълнителна информация с писма от 1 юни 2007 г., 28 август 2007 г., 4 февруари 2008 г. и 1 март 2008 г.; AEGE направи същото с писмо от 21 ноември 2011 г., а Ferroatlantica с писмо от 5 декември 2011 г.

| (11) | С писма от 30 юли 2009 г., 19 март 2010 г., 6 октомври 2011 г., 12 април 2012 г., 31 август 2012 г., 4 февруари 2013 г. и 17 юли 2013 г. Комисията поиска допълнителни разяснения относно въпросната мярка от испанските власти. Те отговориха с писма съответно от 5 октомври 2009 г., 26 април 2010 г., 7 декември 2011 г., 12 юни 2012 г., 18 октомври 2012 г., 11 февруари 2013 г. и 4 октомври 2013 г. |
| --- | --- |

(11)

С писма от 30 юли 2009 г., 19 март 2010 г., 6 октомври 2011 г., 12 април 2012 г., 31 август 2012 г., 4 февруари 2013 г. и 17 юли 2013 г. Комисията поиска допълнителни разяснения относно въпросната мярка от испанските власти. Те отговориха с писма съответно от 5 октомври 2009 г., 26 април 2010 г., 7 декември 2011 г., 12 юни 2012 г., 18 октомври 2012 г., 11 февруари 2013 г. и 4 октомври 2013 г.

| (12) | На 19 април 2013 г. досието се раздели на две части: настоящото дело SA.21817 (C3/07 ех NN 66/06) относно помощите за крайните потребители на електроенергия и дело SA. 36559 (C3a/07 ех NN 66/06) относно помощите за електроразпределителните дружества. Настоящото решение се отнася само до евентуалните помощи за крайните потребители на електроенергия, включени в обхвата на процедурата, т.е. без битовите потребители и малките предприятия. |
| --- | --- |

(12)

На 19 април 2013 г. досието се раздели на две части: настоящото дело SA.21817 (C3/07 ех NN 66/06) относно помощите за крайните потребители на електроенергия и дело SA. 36559 (C3a/07 ех NN 66/06) относно помощите за електроразпределителните дружества. Настоящото решение се отнася само до евентуалните помощи за крайните потребители на електроенергия, включени в обхвата на процедурата, т.е. без битовите потребители и малките предприятия.

2.   ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

ИСПАНСКАТА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЙНА СИСТЕМА ПРЕЗ 2005 Г.

| (13) | В контекста на законодателната рамка, установена със Закон 54/1997 от 27 ноември 1997 г. за електроенергийния сектор (наричан по-нататък „ЗЕС“), приложим през 2005 г., доставката на електроенергия на крайни потребители по регулирани тарифи беше считана за регулирана дейност. Съгласно закона тази задача е била възложена на електроразпределителните дружества. |
| --- | --- |

(13)

В контекста на законодателната рамка, установена със Закон 54/1997 от 27 ноември 1997 г. за електроенергийния сектор (наричан по-нататък „ЗЕС“), приложим през 2005 г., доставката на електроенергия на крайни потребители по регулирани тарифи беше считана за регулирана дейност. Съгласно закона тази задача е била възложена на електроразпределителните дружества.

| (14) | През 2005 г. всички крайни потребители на електроенергия на испанския пазар можеха да изберат да сключат договори за доставка с независими доставчици или да получават електроенергия по регулираните тарифи, определени от държавата. На регулирания пазар всички изявили желание крайни потребители имаха право да получават електроенергия от местното електроразпределително дружество по пакетна регулирана тарифа (всеобхватна цена), съобразена с техния профил и обем на потребление. На свободния пазар потребителите заплащаха такса за достъп до мрежата, която също беше регулирана, след което трябваше да поемат и разходите за доставката на електроенергия. След като реформата в електроенергийния сектор приключи през 2009 г., разпределителните дружества вече не доставят електроенергия по пакетни регулирани тарифи. |
| --- | --- |

(14)

През 2005 г. всички крайни потребители на електроенергия на испанския пазар можеха да изберат да сключат договори за доставка с независими доставчици или да получават електроенергия по регулираните тарифи, определени от държавата. На регулирания пазар всички изявили желание крайни потребители имаха право да получават електроенергия от местното електроразпределително дружество по пакетна регулирана тарифа (всеобхватна цена), съобразена с техния профил и обем на потребление. На свободния пазар потребителите заплащаха такса за достъп до мрежата, която също беше регулирана, след което трябваше да поемат и разходите за доставката на електроенергия. След като реформата в електроенергийния сектор приключи през 2009 г., разпределителните дружества вече не доставят електроенергия по пакетни регулирани тарифи.

| (15) | Пакетните регулирани тарифи и регулираните такси за достъп до мрежата се определяха предварително за цялата година, обикновено преди края на година N – 1, но можеха да бъдат коригирани през годината (3). Въпреки това годишното увеличение на тарифите беше ограничено от максимална горна граница (4). По принцип тарифите и таксите се определяха на базата на прогнози така, че да се гарантира, че регулираните приходи, произтичащи от прилагането им, са достатъчни, за да покрият всички регулирани разходи на електроенергийната система. Тези регулирани разходи на системата през 2005 г. включваха разходите за доставка на електроенергия по пакетни тарифи, разходите за закупуване на енергия, произведена при специални условия (възобновяеми източници, когенерация и т.н.), разходите за пренос и разпределение, мерките за управление на търсенето, допълнителните разходи за производство на електроенергия на испанските острови, помощите за въгледобивния сектор, дефицитите през предходните години и пр. Не съществуваха правила за отнасяне на всички или част от определена категория приходи към всички или част от определена категория разходи. В резултат на това приходите, например от таксата за достъп до мрежата, не бяха предназначени изцяло или частично за финансирането например на субсидии в подкрепа на електроенергията от възобновяеми източници или на производството на електроенергия на територията на испанските острови. |
| --- | --- |

(15)

Пакетните регулирани тарифи и регулираните такси за достъп до мрежата се определяха предварително за цялата година, обикновено преди края на година N – 1, но можеха да бъдат коригирани през годината (3). Въпреки това годишното увеличение на тарифите беше ограничено от максимална горна граница (4). По принцип тарифите и таксите се определяха на базата на прогнози така, че да се гарантира, че регулираните приходи, произтичащи от прилагането им, са достатъчни, за да покрият всички регулирани разходи на електроенергийната система. Тези регулирани разходи на системата през 2005 г. включваха разходите за доставка на електроенергия по пакетни тарифи, разходите за закупуване на енергия, произведена при специални условия (възобновяеми източници, когенерация и т.н.), разходите за пренос и разпределение, мерките за управление на търсенето, допълнителните разходи за производство на електроенергия на испанските острови, помощите за въгледобивния сектор, дефицитите през предходните години и пр. Не съществуваха правила за отнасяне на всички или част от определена категория приходи към всички или част от определена категория разходи. В резултат на това приходите, например от таксата за достъп до мрежата, не бяха предназначени изцяло или частично за финансирането например на субсидии в подкрепа на електроенергията от възобновяеми източници или на производството на електроенергия на територията на испанските острови.

| (16) | През 2005 г. имаше не по-малко от 25 регулирани тарифи за крайните потребители в зависимост от равнището, профила или предназначението на потреблението и захранващото напрежение. Същевременно за крайните потребители на свободния пазар се прилагаха девет други регулирани такси за достъп до мрежата, също основани на захранващото напрежение и на други характеристики. |
| --- | --- |

(16)

През 2005 г. имаше не по-малко от 25 регулирани тарифи за крайните потребители в зависимост от равнището, профила или предназначението на потреблението и захранващото напрежение. Същевременно за крайните потребители на свободния пазар се прилагаха девет други регулирани такси за достъп до мрежата, също основани на захранващото напрежение и на други характеристики.

| (17) | На 30 декември 2004 г. испанските власти установиха тарифите за електроенергия, приложими през 2005 г. (5), за следните категории потребители:
  ПАКЕТНИ ТАРИФИ

  Ниско напрежение









  1.0. | Мощност до 770 kW |
| --- | --- | --- |

(17)

На 30 декември 2004 г. испанските власти установиха тарифите за електроенергия, приложими през 2005 г. (5), за следните категории потребители:

ПАКЕТНИ ТАРИФИ

Ниско напрежение

1.0.

| 2.0. | Обща за мощност, непревишаваща 15 кW |
| --- | --- |

2.0.

| 3.0. | Обща |
| --- | --- |

3.0.

| 4.0. | Обща за дългосрочно потребление |
| --- | --- |

4.0.

| B.0 | Улично осветление |
| --- | --- |

B.0

| R.0 | Селскостопанско напояване |
| --- | --- |

R.0

Високо напрежение

Общи тарифи

Краткосрочно потребление

| 1.1. | Обща за напрежение, не по-голямо от 36 kV |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Обща за напрежение, по-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Обща за напрежение, по-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Обща за напрежение, по-голямо от 145 kV |
| --- | --- |

1.4.

Средносрочно потребление

| 2.1. | Непревишаващо 36 kV |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | По-голямо от 145 kV |
| --- | --- |

2.4.

Дългосрочно потребление

| 3.1. | Непревишаващо 36 kV |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По-голямо от 145 kV |
| --- | --- |

3.4.

Тарифи за тягова електроенергия

| T.1 | Непревишаващо 36 kV |
| --- | --- |

T.1

| T.2 | По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV |
| --- | --- |

T.2

| T.3 | По-голямо от 72,5 kV и 145 kV |
| --- | --- |

T.3

Тарифи за селскостопанско напояване

| R.1 | Непревишаващо 36 kV |
| --- | --- |

R.1

| R.2 | По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV |
| --- | --- |

R.2

| R.3 | По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV |
| --- | --- |

R.3

Ж.   Тарифа за големи потребители (G4)

Тарифи за продажби на електроразпределителните дружества

| D.1 | Непревишаващо 36 kV |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | По-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV |
| --- | --- |

D.2

| D.3 | По-голямо от 72,5 kV, но непревишаващо 145 kV |
| --- | --- |

D.3

| D.4 | По-голямо от 145 kV |
| --- | --- |

D.4

ТАРИФИ ЗА ДОСТЪП

Ниско напрежение

| 2,0 A | Обикновена тарифа за достъп за ниско напрежение |
| --- | --- |

2,0 A

| 2,0 NA | Обикновени тарифи за достъп за ниско напрежение с дневен и нощен режим |
| --- | --- |

2,0 NA

| 3,0 A | Обща тарифа за достъп за ниско напрежение |
| --- | --- |

3,0 A

Високо напрежение

| 3.1.A | Тарифа за достъп за напрежение, непревишаващо 36 kV (мощност, не по-голяма от 450 kW) |
| --- | --- |

3.1.A

| 6.1 | Тарифа за достъп за напрежение, непревишаващо 36 kV (мощност над 450 kW) |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Тарифа за достъп за напрежение, по-голямо от 36 kV, но непревишаващо 72,5 kV (мощност над 450 kW) |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Тарифа за достъп за напрежение, по-голямо от 72,5, но непревишаващо 145 kV (мощност над 450 kW) |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Тарифа за достъп за напрежение, по-голямо от 145 kV (мощност над 450 kW) |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Тарифа за достъп при международен обмен |
| --- | --- |

6.5

| (18) | Пакетните регулирани тарифи можеха да бъдат разделени на компонент, предназначен за покриване на разходите за пренос, разпределение и разходите на системата от общ характер (такса за достъп до мрежата) и на компонент, който отразява разходите за закупуване на електроенергия на пазара на едро (енергиен компонент). Освен това за пакетните тарифи за услугите по управление на търсенето се прилагаше система на отстъпки (например приемливи прекъсвания в захранването, извършени с предварително предизвестие, или потребление, концентрирано в ненатоварените часове). От 2005 г. насам Испания е направила промени в системата на регулираните тарифи. Последната промяна е от 2013 г., когато Испания прие нова законодателна рамка за електроенергийния сектор (Закон 24/13), която включва, наред с други мерки, регулаторна реформа на цените на пазара на дребно. Испания обяви, че този нов закон и правилата за прилагането му ще бъдат разработени през 2014 г. Следват някои базови пакетни тарифи за най-ниското ниво на горепосочените категории (т.е. за напрежение, непревишаващо 145 kV), приложими от 1 януари 2005 г.:

  Таблица 1


  Основна сума на пакетните регулирани тарифи за 2005 г. | A/Компонент мощност | Б/Енергиен компонент | Пакетна тарифа за компонента мощност—енергия | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | EUR/kW на месец | EUR/kWh | EUR/MWh | | | |
| Ниско напрежение | | | | | | |
| 1.0 | Мощност < 770 W |

(18)

Пакетните регулирани тарифи можеха да бъдат разделени на компонент, предназначен за покриване на разходите за пренос, разпределение и разходите на системата от общ характер (такса за достъп до мрежата) и на компонент, който отразява разходите за закупуване на електроенергия на пазара на едро (енергиен компонент). Освен това за пакетните тарифи за услугите по управление на търсенето се прилагаше система на отстъпки (например приемливи прекъсвания в захранването, извършени с предварително предизвестие, или потребление, концентрирано в ненатоварените часове). От 2005 г. насам Испания е направила промени в системата на регулираните тарифи. Последната промяна е от 2013 г., когато Испания прие нова законодателна рамка за електроенергийния сектор (Закон 24/13), която включва, наред с други мерки, регулаторна реформа на цените на пазара на дребно. Испания обяви, че този нов закон и правилата за прилагането му ще бъдат разработени през 2014 г. Следват някои базови пакетни тарифи за най-ниското ниво на горепосочените категории (т.е. за напрежение, непревишаващо 145 kV), приложими от 1 януари 2005 г.:

Таблица 1

Основна сума на пакетните регулирани тарифи за 2005 г.

A/Компонент мощност

Б/Енергиен компонент

Пакетна тарифа за компонента мощност—енергия

EUR/kW на месец

EUR/kWh

EUR/MWh

Ниско напрежение

1.0

Мощност < 770 W

0,277110

0,062287

62,67

| 3.0 | Обща |
| --- | --- |

3.0

Обща

1,430269

0,083728

85,71

| 4.0 | Обща за дългосрочно потребление |
| --- | --- |

4.0

Обща за дългосрочно потребление

2,284634

0,076513

79,69

Високо напрежение

| 1.4 | Краткосрочно потребление, обща за напрежение > 145 kV |
| --- | --- |

1.4

Краткосрочно потребление, обща за напрежение > 145 kV

1,759358

0,058412

60,86

| 2.4 | Средносрочно потребление, обща за напрежение > 145 kV |
| --- | --- |

2.4

Средносрочно потребление, обща за напрежение > 145 kV

3,632629

0,053224

58,27

| 3.4 | Дългосрочно потребление, обща за напрежение > 145 kV |
| --- | --- |

3.4

Дългосрочно потребление, обща за напрежение > 145 kV

9,511921

0,042908

56,12

| Ж. | Големи потребители G4 |
| --- | --- |

Ж.

Големи потребители G4

10,208070

0,011265

25,44

Източник: приложение I към Кралски указ 2392/2004, изчисления на Комисията.

| (19) | Националната комисия по енергетиката (Comisión Nacional de la Energía, CNE) — испанският регулаторен орган — посочва, че средно за 2005 г. пакетните тарифи не отразяваха всички разходи за доставка, и по-специално разходите за закупуване на електроенергия на пазара на едро. По-специално, както е показано в графиката по-долу, само през пет месеца от 2005 г., а именно януари—февруари и април—юни, цените, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, са били по-ниски от средните цени на пазара на едро на електроенергия. За разлика от това, между октомври 2006 г. и декември 2007 г. се случи обратното — по време на тези 14 месеца средните цени на едро спаднаха значително под цените на енергията, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, с доста по-голяма разлика от наблюдаваната през седемте месеца на 2005 г., през които цените на едро са били по-високи от заложените в пакетните тарифи цени.

  Графика 1


  Среднопретеглена цена на едро и цена на електроенергията, заложена в пакетната тарифа



  Източник: CNE — Доклад относно развитието на конкуренцията на пазарите на газ и електроенергия. Период 2005—2007 г., стр. 84. |
| --- | --- |

(19)

Националната комисия по енергетиката (Comisión Nacional de la Energía, CNE) — испанският регулаторен орган — посочва, че средно за 2005 г. пакетните тарифи не отразяваха всички разходи за доставка, и по-специално разходите за закупуване на електроенергия на пазара на едро. По-специално, както е показано в графиката по-долу, само през пет месеца от 2005 г., а именно януари—февруари и април—юни, цените, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, са били по-ниски от средните цени на пазара на едро на електроенергия. За разлика от това, между октомври 2006 г. и декември 2007 г. се случи обратното — по време на тези 14 месеца средните цени на едро спаднаха значително под цените на енергията, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, с доста по-голяма разлика от наблюдаваната през седемте месеца на 2005 г., през които цените на едро са били по-високи от заложените в пакетните тарифи цени.

Графика 1

Среднопретеглена цена на едро и цена на електроенергията, заложена в пакетната тарифа

Източник: CNE — Доклад относно развитието на конкуренцията на пазарите на газ и електроенергия. Период 2005—2007 г., стр. 84.

ТАРИФНИЯТ ДЕФИЦИТ ПРЕЗ 2005 Г.

| (20) | Сметките на електроенергийната система, основани на приходите и на действителните регулирани разходи, се уравняват веднъж годишно. През 2005 г. нивото, на което бяха установени регулираните тарифи и таксите за достъп до мрежата, не доведе до генериране на достатъчно приходи, за да бъдат възстановени всички вписани впоследствие регулирани разходи на системата за цялата година. Окончателната процедурата по уравняване за 2005 г., извършена от CNE в края на годината, даде дефицит от 3 811 милиона евро. Това не е първият път, в който процедурата по уравняване регистрира дефицит, но този от 2005 г. достигна безпрецедентна стойност. През 2000, 2001 и 2002 г. е бил регистриран по-малък дефицит. |
| --- | --- |

(20)

Сметките на електроенергийната система, основани на приходите и на действителните регулирани разходи, се уравняват веднъж годишно. През 2005 г. нивото, на което бяха установени регулираните тарифи и таксите за достъп до мрежата, не доведе до генериране на достатъчно приходи, за да бъдат възстановени всички вписани впоследствие регулирани разходи на системата за цялата година. Окончателната процедурата по уравняване за 2005 г., извършена от CNE в края на годината, даде дефицит от 3 811 милиона евро. Това не е първият път, в който процедурата по уравняване регистрира дефицит, но този от 2005 г. достигна безпрецедентна стойност. През 2000, 2001 и 2002 г. е бил регистриран по-малък дефицит.

| (21) | Правителството подцени най-вече реалните разходи за закупуване на електроенергия. Всъщност, макар че консумацията на електроенергия от крайните потребители на регулирания пазар и свободния пазар през 2005 г. протече приблизително според предвижданията от декември 2004 г., редица непредвидени повишения на цените през годината доведоха до цени на едро от 62,4 EUR/MWh през 2005 г., които през 2004 г. бяха 35,61 EUR/MWh, така че средната цена на едро през 2005 г. достигна до 59,47 EUR/MWh. Сред причините за това увеличение бяха изключително сухата година (което доведе до намаляване на производството на електроенергия от водноелектрически централи с 55 %), повишаването на цените на нефта, въздействието върху пазарната цена на квотите за емисии на CO2, получени безплатно по схемата на ЕС за търговия с емисии на парникови газове, и нарастване на търсенето на енергия, надвишаващо ръста на БВП. |
| --- | --- |

(21)

Правителството подцени най-вече реалните разходи за закупуване на електроенергия. Всъщност, макар че консумацията на електроенергия от крайните потребители на регулирания пазар и свободния пазар през 2005 г. протече приблизително според предвижданията от декември 2004 г., редица непредвидени повишения на цените през годината доведоха до цени на едро от 62,4 EUR/MWh през 2005 г., които през 2004 г. бяха 35,61 EUR/MWh, така че средната цена на едро през 2005 г. достигна до 59,47 EUR/MWh. Сред причините за това увеличение бяха изключително сухата година (което доведе до намаляване на производството на електроенергия от водноелектрически централи с 55 %), повишаването на цените на нефта, въздействието върху пазарната цена на квотите за емисии на CO2, получени безплатно по схемата на ЕС за търговия с емисии на парникови газове, и нарастване на търсенето на енергия, надвишаващо ръста на БВП.

| (22) | Друг важен фактор, който допринесе за увеличаването на общите разходи на системата, беше високото ниво на помощите за производство на енергия от възобновяеми източници. По-специално производителите на енергия от възобновяеми източници можеха да изберат да участват пряко в енергийния пазар на едро или в „общ резерв“. През 2005 г. тази възможност беше особено привлекателна, така че в „общия резерв“ участва по-голям от очаквания брой производители на енергия от възобновяеми източници, което доведе до по-високи разходи за системата. Освен това преките помощи за енергийните разходи за електроенергията, произведена при специални условия (от възобновяеми източници, когенерация), които бяха вписани като регулиран разход в сметките, за 2005 г. възлизаха на 2 701 милиона евро. За сравнение разходите за пренос и разпределение на системата през 2005 г. възлизаха на 4 410 милиона евро. |
| --- | --- |

(22)

Друг важен фактор, който допринесе за увеличаването на общите разходи на системата, беше високото ниво на помощите за производство на енергия от възобновяеми източници. По-специално производителите на енергия от възобновяеми източници можеха да изберат да участват пряко в енергийния пазар на едро или в „общ резерв“. През 2005 г. тази възможност беше особено привлекателна, така че в „общия резерв“ участва по-голям от очаквания брой производители на енергия от възобновяеми източници, което доведе до по-високи разходи за системата. Освен това преките помощи за енергийните разходи за електроенергията, произведена при специални условия (от възобновяеми източници, когенерация), които бяха вписани като регулиран разход в сметките, за 2005 г. възлизаха на 2 701 милиона евро. За сравнение разходите за пренос и разпределение на системата през 2005 г. възлизаха на 4 410 милиона евро.

Механизъм, приет за предварително финансиране на дефицита

| (23) | Образуването на дефицита не мина незабелязано. Още през март 2005 г., когато стана ясно, че се трупа тарифен дефицит, испанските власти разпоредиха по силата на член 24 от Кралски указ—закон 5/2005 (6) необходимите за покриване на разликата между разходите и приходите за електроенергийната система средства да бъдат предоставени от петте големи „електрически компании с право на вземания“, които имаха право да получат компенсация за невъзвръщаемите разходи (7) при следните проценти:






  — | Iberdrola, S.A.: 35,01 %; |
| --- | --- | --- |

(23)

Образуването на дефицита не мина незабелязано. Още през март 2005 г., когато стана ясно, че се трупа тарифен дефицит, испанските власти разпоредиха по силата на член 24 от Кралски указ—закон 5/2005 (6) необходимите за покриване на разликата между разходите и приходите за електроенергийната система средства да бъдат предоставени от петте големи „електрически компании с право на вземания“, които имаха право да получат компенсация за невъзвръщаемите разходи (7) при следните проценти:

—

Iberdrola, S.A.: 35,01 %;

| — | Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %; |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %;

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 %; |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico; S.A: 6,08 %;

| — | Endesa, S.A.: 44,16 %; |
| --- | --- |

—

Endesa, S.A.: 44,16 %;

| — | Elcogas, S.A.: 1,91 % |
| --- | --- |

—

Elcogas, S.A.: 1,91 %

| (24) | В Указ—закон No 5/2005 предвижда, че бъдещият дефицит може да бъде записан на петте посочени по-горе дружества като отрицателно салдо по съществуваща депозитна сметка, която CNE използва за покриване на невъзвръщаемите разходи на тези дружества. Това означаваше, че на практика доставчиците трябва да осигурят средства в аванс. Отрицателното салдо по сметката за невъзвръщаемите разходи би породило права на вземания, които оправомощават доставчиците да събират приходи от потребителите на електроенергия в бъдеще. Доставчиците можеха да секюритизират тези права и да ги предлагат на пазара. Вземанията, приписани на тези доставчици, носеха минимален лихвен процент (тримесечен EURIBOR, изчислен въз основа на средната стойност на ставките на EURIBOR за месец ноември на предходната година, без спред). |
| --- | --- |

(24)

В Указ—закон No 5/2005 предвижда, че бъдещият дефицит може да бъде записан на петте посочени по-горе дружества като отрицателно салдо по съществуваща депозитна сметка, която CNE използва за покриване на невъзвръщаемите разходи на тези дружества. Това означаваше, че на практика доставчиците трябва да осигурят средства в аванс. Отрицателното салдо по сметката за невъзвръщаемите разходи би породило права на вземания, които оправомощават доставчиците да събират приходи от потребителите на електроенергия в бъдеще. Доставчиците можеха да секюритизират тези права и да ги предлагат на пазара. Вземанията, приписани на тези доставчици, носеха минимален лихвен процент (тримесечен EURIBOR, изчислен въз основа на средната стойност на ставките на EURIBOR за месец ноември на предходната година, без спред).

Механизъм, приет за възстановяване на дефицита чрез крайните потребители

| (25) | През юни 2006 г. испанските власти взеха решение относно условията за възстановяване на дефицита от 2005 г. чрез потребителите на електроенергия посредством регулираните тарифи. С Кралски указ 809/2006 (8) испанските власти постановиха, че потребителите ще започнат да плащат дефицита през 2007 г. (или по-точно вземанията, предоставени на доставчиците) и ще го изплащат 14 1/2 години посредством специална надбавка, прилагана както към пакетните тарифи, така и към тарифите за достъп. Надбавката, изчислена като годишна сума, необходима за линейното възстановяване на текущата нетна стойност на дефицита за 2005 г. за период от 14 1/2 години, беше фиксирана на 1,378 % от пакетната тарифа и на 3,975 % от тарифата за достъп за 2006 г. Приложимият лихвен процент беше тримесеченият EURIBOR. |
| --- | --- |

(25)

През юни 2006 г. испанските власти взеха решение относно условията за възстановяване на дефицита от 2005 г. чрез потребителите на електроенергия посредством регулираните тарифи. С Кралски указ 809/2006 (8) испанските власти постановиха, че потребителите ще започнат да плащат дефицита през 2007 г. (или по-точно вземанията, предоставени на доставчиците) и ще го изплащат 14 1/2 години посредством специална надбавка, прилагана както към пакетните тарифи, така и към тарифите за достъп. Надбавката, изчислена като годишна сума, необходима за линейното възстановяване на текущата нетна стойност на дефицита за 2005 г. за период от 14 1/2 години, беше фиксирана на 1,378 % от пакетната тарифа и на 3,975 % от тарифата за достъп за 2006 г. Приложимият лихвен процент беше тримесеченият EURIBOR.

| (26) | Тази надбавка беше представена като „такса със специална цел“. Испанските власти разпоредиха приходите от вноската за финансиране на дефицита за 2005 г. да се събират в депозитна сметка, управлявана от CNE. След това CNE е щяла да прехвърли средствата към титулярите на вземанията, т.е. произвеждащите електроенергия дружества, които са финансирали дефицита, или към субектите, които впоследствие са закупили вземанията, според дела на дефицита, финансиран от всеки от тях. |
| --- | --- |

(26)

Тази надбавка беше представена като „такса със специална цел“. Испанските власти разпоредиха приходите от вноската за финансиране на дефицита за 2005 г. да се събират в депозитна сметка, управлявана от CNE. След това CNE е щяла да прехвърли средствата към титулярите на вземанията, т.е. произвеждащите електроенергия дружества, които са финансирали дефицита, или към субектите, които впоследствие са закупили вземанията, според дела на дефицита, финансиран от всеки от тях.

Въздействие на тарифния дефицит върху испанския пазар

| (27) | През 2005 г. свободният пазар задоволи 37,49 % от търсенето на електроенергия в Испания. Това количество съответства на сравнително малък брой потребители, тъй като само 8,5 % от потребителите закупиха енергия на свободния пазар, докато 91,5 % все още се придържаха към регулираните тарифи (по-малко в сравнение с 97 % през 2004 г.). Потребителите на високо напрежение (предимно промишлени предприятия) бяха основната група, присъстваща на свободния пазар, като 38,9 % от тях избраха този пазар и закупените от тях количества представляваха 29 % от общото потребление на електроенергия в континентална Испания през 2005 г. По-голямата част от битовите потребители и потребителите на ниско напрежение, които от 2003 г. насам можеха да изберат свободния пазар (9), се придържаха към регулираните тарифи; въпреки това през 2005 г. голяма част от тях се насочи и към свободния пазар. Към 31 декември 2005 г. на свободния пазар имаше над два милиона потребители (1,3 милиона през 2004 г.). |
| --- | --- |

(27)

През 2005 г. свободният пазар задоволи 37,49 % от търсенето на електроенергия в Испания. Това количество съответства на сравнително малък брой потребители, тъй като само 8,5 % от потребителите закупиха енергия на свободния пазар, докато 91,5 % все още се придържаха към регулираните тарифи (по-малко в сравнение с 97 % през 2004 г.). Потребителите на високо напрежение (предимно промишлени предприятия) бяха основната група, присъстваща на свободния пазар, като 38,9 % от тях избраха този пазар и закупените от тях количества представляваха 29 % от общото потребление на електроенергия в континентална Испания през 2005 г. По-голямата част от битовите потребители и потребителите на ниско напрежение, които от 2003 г. насам можеха да изберат свободния пазар (9), се придържаха към регулираните тарифи; въпреки това през 2005 г. голяма част от тях се насочи и към свободния пазар. Към 31 декември 2005 г. на свободния пазар имаше над два милиона потребители (1,3 милиона през 2004 г.).

| (28) | Въпреки това относителното предимство на цените, предлагано от регулираните тарифи през 2005 г., трябва да се разглежда паралелно с връщането на потребителите на регулирания пазар, макар и с известно закъснение. Както е показано в таблица 2 по-долу, броят на потребителите, обслужвани на свободния пазар, нарастваше през цялата 2005 г., но през 2006 г. намаля, достигайки процент (8,15 %), регистриран още през първата половина на 2005 г. Също така, наблюдаваната през декември 2004 г. тенденция на намаляване на количеството доставена на крайните потребители енергия в рамките на свободния пазар се запази през първото тримесечие на 2005 г. и въпреки че претърпя значително забавяне между юни и септември 2005 г., продължи през декември 2004 г. и през цялата 2006 г.

  Таблица 2


  Дял на центровете за доставка на електроенергия на свободния пазар (като процент от целия пазар) за периода 2004—2006 г.


















  Електроенергия | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | март | юни | септември | декември | март | юни | септември | декември | март | юни | септември | декември |
| Като % от центровете за доставка | 1,53 | 2,82 | 4,21 | 5,73 | 7,42 | 9,42 | 10,37 | 10,66 | 10,20 | 9,28 | 8,86 | 8,15 |
| Като % от енергията | 29,30 | 33,60 | 36,19 | 33,57 | 33,15 | 35,34 | 41,39 | 37,41 | 29,38 | 27,10 | 25,74 | 24,87 |
| Източник: Доклад на CNE „Информационна бележка относно доставките на електроенергия и природен газ на либерализираните пазари, актуализирана към 31 декември 2006 г.“ |

(28)

Въпреки това относителното предимство на цените, предлагано от регулираните тарифи през 2005 г., трябва да се разглежда паралелно с връщането на потребителите на регулирания пазар, макар и с известно закъснение. Както е показано в таблица 2 по-долу, броят на потребителите, обслужвани на свободния пазар, нарастваше през цялата 2005 г., но през 2006 г. намаля, достигайки процент (8,15 %), регистриран още през първата половина на 2005 г. Също така, наблюдаваната през декември 2004 г. тенденция на намаляване на количеството доставена на крайните потребители енергия в рамките на свободния пазар се запази през първото тримесечие на 2005 г. и въпреки че претърпя значително забавяне между юни и септември 2005 г., продължи през декември 2004 г. и през цялата 2006 г.

Таблица 2

Дял на центровете за доставка на електроенергия на свободния пазар (като процент от целия пазар) за периода 2004—2006 г.

Електроенергия

2004 г.

2005 г.

2006 г.

март

юни

септември

декември

март

юни

септември

декември

март

юни

септември

декември

Като % от центровете за доставка

1,53

2,82

4,21

5,73

7,42

9,42

10,37

10,66

10,20

9,28

8,86

8,15

Като % от енергията

29,30

33,60

36,19

33,57

33,15

35,34

41,39

37,41

29,38

27,10

25,74

24,87

Източник: Доклад на CNE „Информационна бележка относно доставките на електроенергия и природен газ на либерализираните пазари, актуализирана към 31 декември 2006 г.“

| (29) | Въпреки че въздействието на загубите, понесени от доставчиците, започнаха да се усещат към средата на 2005 г., когато цените на едро започнаха да нарастват драстично, договорите за доставка не можеха да бъдат прекратени незабавно. Поради това доставчиците на свободния пазар, особено онези, които нямаха капацитет за производство и трябваше да купуват електроенергия на пазара на едро, бяха принудени да предлагат оферти в условията на свободен пазар, които са равностойни на регулираната тарифа, независимо от възможността да претърпят загуби, или да налагат по-високи цени, които да отразяват действителните разходи за получаване на електроенергията, като по този начин губят пазарен дял. |
| --- | --- |

(29)

Въпреки че въздействието на загубите, понесени от доставчиците, започнаха да се усещат към средата на 2005 г., когато цените на едро започнаха да нарастват драстично, договорите за доставка не можеха да бъдат прекратени незабавно. Поради това доставчиците на свободния пазар, особено онези, които нямаха капацитет за производство и трябваше да купуват електроенергия на пазара на едро, бяха принудени да предлагат оферти в условията на свободен пазар, които са равностойни на регулираната тарифа, независимо от възможността да претърпят загуби, или да налагат по-високи цени, които да отразяват действителните разходи за получаване на електроенергията, като по този начин губят пазарен дял.

3.   РЕШЕНИЕ ЗА ЗАПОЧВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС

| (30) | Решението на Комисията за започване на официално разследване съдържаше сравнение на регулираните тарифи, заплащани от различни категории крайни потребители, и предполагаемите цени, които те биха платили на свободния пазар при липса на въпросните тарифи. Прогнозните пазарни цени бяха изчислени въз основа на цената на електроенергията на пазара на едро, разходите за достъп до мрежата и среден марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR/MWh, представен от Centrica.

  Таблица 3


  Сравнение на цените по категории потребители









  Категория потребители | Регулирана тарифа
  (EUR/MWh) | Прогнозна пазарна цена (само цена на едро плюс такса за достъп)
  (EUR/MWh) | Прогнозна пазарна цена (плюс марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Големи промишлени потребители, свързани към мрежата за високо напрежение (тарифа G4) |

(30)

Решението на Комисията за започване на официално разследване съдържаше сравнение на регулираните тарифи, заплащани от различни категории крайни потребители, и предполагаемите цени, които те биха платили на свободния пазар при липса на въпросните тарифи. Прогнозните пазарни цени бяха изчислени въз основа на цената на електроенергията на пазара на едро, разходите за достъп до мрежата и среден марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR/MWh, представен от Centrica.

Таблица 3

Сравнение на цените по категории потребители

Категория потребители

Регулирана тарифа

(EUR/MWh)

Прогнозна пазарна цена (само цена на едро плюс такса за достъп)

(EUR/MWh)

Прогнозна пазарна цена (плюс марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR)

1.

Големи промишлени потребители, свързани към мрежата за високо напрежение (тарифа G4)

23,9

61,17

71,17

| 2. | Големи промишлени потребители, на които може да се прекрати доставката |
| --- | --- |

2.

Големи промишлени потребители, на които може да се прекрати доставката

27,0

73,87—76,47

83,87—76,47

| 3. | Потребители, свързани към мрежата за високо напрежение |
| --- | --- |

3.

Потребители, свързани към мрежата за високо напрежение

76,2

81,57

91,57

| 4. | Битови потребители |
| --- | --- |

4.

Битови потребители

101,2

107,75

117,75

| 5. | Малки промишлени потребители или дружества за предоставяне на услуги, свързани към мрежата за ниско напрежение |
| --- | --- |

5.

Малки промишлени потребители или дружества за предоставяне на услуги, свързани към мрежата за ниско напрежение

103,9

101,07

111,07

Източник: Centrica.

| (31) | Тази таблица показва значително предимство за първите две категории, които включват големи промишлени потребители. За другите категории крайни потребители сравнението не е толкова убедително, но все пак се наблюдава малко предимство. |
| --- | --- |

(31)

Тази таблица показва значително предимство за първите две категории, които включват големи промишлени потребители. За другите категории крайни потребители сравнението не е толкова убедително, но все пак се наблюдава малко предимство.

| (32) | В решението се посочва, че това предимство е било предоставено избирателно, тъй като изкуствено занижените цени на регулираната тарифа благоприятстват дружествата, използващи електричество, а не например газ, като източник на енергия. Налице е също избирателност de facto и de jure поради факта, че този ущърб е бил несъразмерно по-голям за големите промишлени крайни потребители, които в някои случаи са се ползвали от общи цени за компонента енергия, на стойност по-малко от половината от предполагаемите цени на свободния пазар. |
| --- | --- |

(32)

В решението се посочва, че това предимство е било предоставено избирателно, тъй като изкуствено занижените цени на регулираната тарифа благоприятстват дружествата, използващи електричество, а не например газ, като източник на енергия. Налице е също избирателност de facto и de jure поради факта, че този ущърб е бил несъразмерно по-голям за големите промишлени крайни потребители, които в някои случаи са се ползвали от общи цени за компонента енергия, на стойност по-малко от половината от предполагаемите цени на свободния пазар.

| (33) | В решението за започване на процедурата се посочва, че чрез насърчаване на крайните потребители да се върнат на регулирания пазар системата би могла също да облагодетелства електроразпределителните дружества, които явно са се ползвали с гарантирана печалба за своите регулирани дейности. |
| --- | --- |

(33)

В решението за започване на процедурата се посочва, че чрез насърчаване на крайните потребители да се върнат на регулирания пазар системата би могла също да облагодетелства електроразпределителните дружества, които явно са се ползвали с гарантирана печалба за своите регулирани дейности.

| (34) | Наред с това в решението беше отбелязано, че системата предвижда прехвърляне на държавни ресурси, тъй като включеният в цената налог, използван за изплащане на дефицита, съставлява парафискална такса, постъпленията от която преминават през CNE — испанския регулаторен орган (публичен орган) — преди да бъдат насочени към крайните бенефициери. В решението се стига до заключението, че в светлината на съдебната практика на Съда по този въпрос тези средства следва да се разглеждат като държавни ресурси. |
| --- | --- |

(34)

Наред с това в решението беше отбелязано, че системата предвижда прехвърляне на държавни ресурси, тъй като включеният в цената налог, използван за изплащане на дефицита, съставлява парафискална такса, постъпленията от която преминават през CNE — испанския регулаторен орган (публичен орган) — преди да бъдат насочени към крайните бенефициери. В решението се стига до заключението, че в светлината на съдебната практика на Съда по този въпрос тези средства следва да се разглеждат като държавни ресурси.

| (35) | Като се има предвид, че крайните потребители извършват дейност на пазари, които по принцип са отворени за конкуренция и търговия в рамките на Съюза, в решението за започване на процедурата Комисията заключи, че са изпълнени всички критерии по член 107, параграф 1, и че мярката представлява държавна помощ в полза на крайните потребители. |
| --- | --- |

(35)

Като се има предвид, че крайните потребители извършват дейност на пазари, които по принцип са отворени за конкуренция и търговия в рамките на Съюза, в решението за започване на процедурата Комисията заключи, че са изпълнени всички критерии по член 107, параграф 1, и че мярката представлява държавна помощ в полза на крайните потребители.

| (36) | В решението за започване на процедурата беше отбелязано, че нито една от дерогациите по член 107 от ДФЕС не изглежда приложима, и съответно беше разгледан въпросът дали доставката на електроенергия по регулирани тарифи може да се счита за услуга от общ икономически интерес (УОИИ) и като такава да се ползва от дерогацията, предвидена в член 106, параграф 2 от ДФЕС. В решението се посочва, че свободата на преценка на държавите членки при определянето на задължения за обществено обслужване в сектора на електроенергията е ограничена от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (10) (наричана по-долу „Директива за електроенергията“). Тази директива изисква държавите членки да установят задължение за всеобщо обслужване (включваща по-специално правото на получаване на електроенергия на разумни цени) само за битовите потребители и малките предприятия (11). В решението се стига до заключението, че в светлината на директивата за електроенергията доставката на електроенергия по регулирани тарифи за средни и големи предприятия не би могла да се счита по естество за УОИИ. |
| --- | --- |

(36)

В решението за започване на процедурата беше отбелязано, че нито една от дерогациите по член 107 от ДФЕС не изглежда приложима, и съответно беше разгледан въпросът дали доставката на електроенергия по регулирани тарифи може да се счита за услуга от общ икономически интерес (УОИИ) и като такава да се ползва от дерогацията, предвидена в член 106, параграф 2 от ДФЕС. В решението се посочва, че свободата на преценка на държавите членки при определянето на задължения за обществено обслужване в сектора на електроенергията е ограничена от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (10) (наричана по-долу „Директива за електроенергията“). Тази директива изисква държавите членки да установят задължение за всеобщо обслужване (включваща по-специално правото на получаване на електроенергия на разумни цени) само за битовите потребители и малките предприятия (11). В решението се стига до заключението, че в светлината на директивата за електроенергията доставката на електроенергия по регулирани тарифи за средни и големи предприятия не би могла да се счита по естество за УОИИ.

| (37) | Ето защо Комисията изрази сериозни съмнения, че елементите на помощта, включени в регулираните тарифи, приложими за предприятията, различни от малките предприятия, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар. |
| --- | --- |

(37)

Ето защо Комисията изрази сериозни съмнения, че елементите на помощта, включени в регулираните тарифи, приложими за предприятията, различни от малките предприятия, могат да се считат за съвместими с вътрешния пазар.

| (38) | В решението за започване на процедурата също беше отбелязано, че е възможно електроразпределителните дружества да са получили държавна помощ. Тази част от случая е предмет на друго решение (дело C 3a/07). |
| --- | --- |

(38)

В решението за започване на процедурата също беше отбелязано, че е възможно електроразпределителните дружества да са получили държавна помощ. Тази част от случая е предмет на друго решение (дело C 3a/07).

4.   МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

| (39) | На поканата на Комисията за представяне на мнения по решението за започване на задълбочено разследване отговориха множество големи промишлени потребители, електроразпределителни дружества, независими доставчици и правителства на автономни области в Испания. Тук са обобщени само мненията, свързани с твърдения за наличието на държавна помощ в полза на крайните потребители на електроенергия. |
| --- | --- |

(39)

На поканата на Комисията за представяне на мнения по решението за започване на задълбочено разследване отговориха множество големи промишлени потребители, електроразпределителни дружества, независими доставчици и правителства на автономни области в Испания. Тук са обобщени само мненията, свързани с твърдения за наличието на държавна помощ в полза на крайните потребители на електроенергия.

МНЕНИЯ НА НЕЗАВИСИМИ ДОСТАВЧИЦИ

| (40) | Бяха получени мненията на Centrica и ACIE — Асоциацията на независимите търговци на енергия. Техните аргументи и заключения са сходни в голяма степен. |
| --- | --- |

(40)

Бяха получени мненията на Centrica и ACIE — Асоциацията на независимите търговци на енергия. Техните аргументи и заключения са сходни в голяма степен.

Мнения на Centrica и ACIE

| (41) | Основният аспект в мнението на Centrica е предполагаемото предимство, предоставено на електроразпределителните дружества. Въпреки това представените от това дружество данни и аргументи сочат също и наличието на държавна помощ за крайните потребители на електроенергия. |
| --- | --- |

(41)

Основният аспект в мнението на Centrica е предполагаемото предимство, предоставено на електроразпределителните дружества. Въпреки това представените от това дружество данни и аргументи сочат също и наличието на държавна помощ за крайните потребители на електроенергия.

| (42) | Според Centrica съвместното съществуване на свободния пазар и регулирания пазар, и по-специално възможността крайните потребители да преминават свободно от единия на другия, означава, че регулираните тарифи са действали като референтната цена или de factoкато ограничение на цените на свободния пазар. Доставчиците не са могли да определят цени, по-високи от включените в регулираната тарифа — в противен случай не биха привличали нови клиенти и биха загубили съществуващите. |
| --- | --- |

(42)

Според Centrica съвместното съществуване на свободния пазар и регулирания пазар, и по-специално възможността крайните потребители да преминават свободно от единия на другия, означава, че регулираните тарифи са действали като референтната цена или de factoкато ограничение на цените на свободния пазар. Доставчиците не са могли да определят цени, по-високи от включените в регулираната тарифа — в противен случай не биха привличали нови клиенти и биха загубили съществуващите.

| (43) | По принцип на свободния пазар цената, която крайните потребители заплащат, се образува от два компонента: такса за достъп до мрежата и „компонент доставка“, който е формиран от пазарните механизми и засяга доставчика на дребно. При снабдяването на дребно рентабилността зависи от това дали „компонентът доставка“, който заплащат клиентите, покрива разходите на доставчика (т.е. разходите за закупуване на енергия на пазара на едро или разходите за собствено производство на електроенергия в случай на вертикално интегрирани предприятия) и един „марж на пазарна реализация“, който включва други разходи по снабдяването (разходи за пускане на пазара, информационни системи, изготвяне на сметки и пр.), както и възнаграждение върху инвестирания капитал. Поради тази причина един доставчик на свободния пазар би могъл да функционира рентабилно в определен пазарен сегмент само ако има „положителен марж на пазарна реализация“, т.е. разлика между общите разходи на доставчика за предоставянето на услугата и регулираната тарифа. |
| --- | --- |

(43)

По принцип на свободния пазар цената, която крайните потребители заплащат, се образува от два компонента: такса за достъп до мрежата и „компонент доставка“, който е формиран от пазарните механизми и засяга доставчика на дребно. При снабдяването на дребно рентабилността зависи от това дали „компонентът доставка“, който заплащат клиентите, покрива разходите на доставчика (т.е. разходите за закупуване на енергия на пазара на едро или разходите за собствено производство на електроенергия в случай на вертикално интегрирани предприятия) и един „марж на пазарна реализация“, който включва други разходи по снабдяването (разходи за пускане на пазара, информационни системи, изготвяне на сметки и пр.), както и възнаграждение върху инвестирания капитал. Поради тази причина един доставчик на свободния пазар би могъл да функционира рентабилно в определен пазарен сегмент само ако има „положителен марж на пазарна реализация“, т.е. разлика между общите разходи на доставчика за предоставянето на услугата и регулираната тарифа.

| (44) | Centrica доказа наличието на неблагоприятно конкурентно положение на доставчиците на свободния пазар чрез изчисления, от които стана ясно, че през 2005 г. не е имало маржове на пазарна реализация за никоя категория потребители (12) (или че маржовете от началото на годината по-късно не са били налични). Това означава, че регулираните тарифи са били твърде ниски, за да може независимите доставчици да се конкурират рентабилно. Според Centrica не е било възможно да има конкуренция за определени категории крайни потребители (по-специално потребителите на големи количества енергия по тарифа G4 и други големи промишлени потребители), дори преди появата на тарифен дефицит, тъй като пакетните тарифи никога не биха дали възможност за това. Неблагоприятното конкурентно положение, посочено от Centrica, е възникнало най-вече за категорията потребители, състояща се от дружества за предоставяне на услуги и малки предприятия, свързани към мрежата за ниско напрежение, и за сегмента на битовите потребители. |
| --- | --- |

(44)

Centrica доказа наличието на неблагоприятно конкурентно положение на доставчиците на свободния пазар чрез изчисления, от които стана ясно, че през 2005 г. не е имало маржове на пазарна реализация за никоя категория потребители (12) (или че маржовете от началото на годината по-късно не са били налични). Това означава, че регулираните тарифи са били твърде ниски, за да може независимите доставчици да се конкурират рентабилно. Според Centrica не е било възможно да има конкуренция за определени категории крайни потребители (по-специално потребителите на големи количества енергия по тарифа G4 и други големи промишлени потребители), дори преди появата на тарифен дефицит, тъй като пакетните тарифи никога не биха дали възможност за това. Неблагоприятното конкурентно положение, посочено от Centrica, е възникнало най-вече за категорията потребители, състояща се от дружества за предоставяне на услуги и малки предприятия, свързани към мрежата за ниско напрежение, и за сегмента на битовите потребители.

| (45) | В решението на Комисията за започване на процедурата се използват данните, предоставени от Centrica, и по-специално сравнението между регулираните тарифи и прогнозите за пазарните цени (вж. съображение 30 и таблица 3). |
| --- | --- |

(45)

В решението на Комисията за започване на процедурата се използват данните, предоставени от Centrica, и по-специално сравнението между регулираните тарифи и прогнозите за пазарните цени (вж. съображение 30 и таблица 3).

| (46) | Според Centrica системата е нарушила Директивата за електроенергията не само поради дискриминационния характер на дефицитния режим (който компенсира загубите на електроразпределителните дружества, но не и тези на доставчиците), но и защото потребителите са били лишени от правото на прозрачни цени и тарифи (13). Тъй като част от цената, която трябваше да се плати за електроенергията през 2005 г., беше отложена за бъдещи години, окончателните цени бяха непрозрачни за потребителите. |
| --- | --- |

(46)

Според Centrica системата е нарушила Директивата за електроенергията не само поради дискриминационния характер на дефицитния режим (който компенсира загубите на електроразпределителните дружества, но не и тези на доставчиците), но и защото потребителите са били лишени от правото на прозрачни цени и тарифи (13). Тъй като част от цената, която трябваше да се плати за електроенергията през 2005 г., беше отложена за бъдещи години, окончателните цени бяха непрозрачни за потребителите.

| (47) | Освен това Centrica твърдеше, че механизмът за изплащане на дефицита не е балансиран по две основни причини: на първо място дефицитът ще бъде възстановен преди всичко от крайните потребители на ниско напрежение, при все че потребителите, които са допринесли в най-голяма степен за създаването му, са именно големите крайни потребители на високо напрежение. На второ място, от крайните потребители на свободния пазар се изисква да изплащат дефицит, за чието образуване нямат никакъв принос. |
| --- | --- |

(47)

Освен това Centrica твърдеше, че механизмът за изплащане на дефицита не е балансиран по две основни причини: на първо място дефицитът ще бъде възстановен преди всичко от крайните потребители на ниско напрежение, при все че потребителите, които са допринесли в най-голяма степен за създаването му, са именно големите крайни потребители на високо напрежение. На второ място, от крайните потребители на свободния пазар се изисква да изплащат дефицит, за чието образуване нямат никакъв принос.

| (48) | Centrica подкрепи предварителното становище на Комисията, според което при испанския дефицитен режим е налично прехвърляне на държавни ресурси. Centrica добави също, че решението на испанското правителство да позволи на произвеждащите електроенергия дружества да секюритизират вземанията си предполага използването на такива ресурси. |
| --- | --- |

(48)

Centrica подкрепи предварителното становище на Комисията, според което при испанския дефицитен режим е налично прехвърляне на държавни ресурси. Centrica добави също, че решението на испанското правителство да позволи на произвеждащите електроенергия дружества да секюритизират вземанията си предполага използването на такива ресурси.

| (49) | Асоциацията на независимите търговци на енергия (ACIE) е изчислила, че прогнозната цена за закупуване на енергия, взета за основа на регулирани тарифи през 2005 г., е била с 68 % по-ниска от реалната цена, платена от доставчиците за закупуване на енергия на пазара на едро. ACIE изтъкна сериозните последствия за независимите доставчици в резултат на тарифния дефицит от 2005 г. Според асоциацията, доставчиците на свободния пазар са поддържали покупни цени, подобни на тези на електроразпределителните дружества. Нещо повече, те са били принудени да се съобразят с нивото на установената от правителството пакетна тарифа за всяка категория клиенти, в противен случай не биха били в състояние да привличат нови клиенти, нито да запазят съществуващите. По-специално ACIE посочва, че в началото на 2005 г. неговите членове са сключили договори, основани на прогнозите на правителството за цените на едро, и по-късно е трябвало да се съобразяват с тях, макар да не е било рентабилно. В резултат на това независимите доставчици са претърпели загуби. Centrica оценява понесените през 2005 г. загуби на 10 милиона евро. Според ACIE редица доставчици, включително Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía и RWE, са били принудени да напуснат пазара. |
| --- | --- |

(49)

Асоциацията на независимите търговци на енергия (ACIE) е изчислила, че прогнозната цена за закупуване на енергия, взета за основа на регулирани тарифи през 2005 г., е била с 68 % по-ниска от реалната цена, платена от доставчиците за закупуване на енергия на пазара на едро. ACIE изтъкна сериозните последствия за независимите доставчици в резултат на тарифния дефицит от 2005 г. Според асоциацията, доставчиците на свободния пазар са поддържали покупни цени, подобни на тези на електроразпределителните дружества. Нещо повече, те са били принудени да се съобразят с нивото на установената от правителството пакетна тарифа за всяка категория клиенти, в противен случай не биха били в състояние да привличат нови клиенти, нито да запазят съществуващите. По-специално ACIE посочва, че в началото на 2005 г. неговите членове са сключили договори, основани на прогнозите на правителството за цените на едро, и по-късно е трябвало да се съобразяват с тях, макар да не е било рентабилно. В резултат на това независимите доставчици са претърпели загуби. Centrica оценява понесените през 2005 г. загуби на 10 милиона евро. Според ACIE редица доставчици, включително Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía и RWE, са били принудени да напуснат пазара.

МНЕНИЯ НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ С ГОЛЯМО ЕНЕРГОПОТРЕБЛЕНИЕ

| (50) | Потребителите на големи количества енергия се включиха в процедурата чрез своята асоциация AEGE (асоциация на предприятия с високо енергопотребление). Някои от тях (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica и Alcoa) се включиха и индивидуално. Дружество Alcoa е производител на алуминий, разполагащ с три производствени обекта в Испания — в San Ciprián, La Coruña и Avilés, и през 2005 г. се е ползвало от пакетната тарифа G4 (предназначена за потребители с голямо енергопотребление с възможност за прекъсваемо снабдяване). Дружество Ferroаtlántica е производител на алуминиеви сплави и желязо, което се е ползвало от тарифа по безсрочен договор 3.4. Дружество Asturiana de Zinc е производител на цинк, което се е ползвало от тарифа G4 в завода си в San Juan de Nieva. |
| --- | --- |

(50)

Потребителите на големи количества енергия се включиха в процедурата чрез своята асоциация AEGE (асоциация на предприятия с високо енергопотребление). Някои от тях (Asturiana de Zinc, Ferroatlántica и Alcoa) се включиха и индивидуално. Дружество Alcoa е производител на алуминий, разполагащ с три производствени обекта в Испания — в San Ciprián, La Coruña и Avilés, и през 2005 г. се е ползвало от пакетната тарифа G4 (предназначена за потребители с голямо енергопотребление с възможност за прекъсваемо снабдяване). Дружество Ferroаtlántica е производител на алуминиеви сплави и желязо, което се е ползвало от тарифа по безсрочен договор 3.4. Дружество Asturiana de Zinc е производител на цинк, което се е ползвало от тарифа G4 в завода си в San Juan de Nieva.

| (51) | В бележките си потребителите с голямо енергопотребление поставиха под въпрос заключението на Комисията, че промишлените тарифи (G4 и други тарифи по безсрочни договори) представляват държавна помощ, тъй като считат, че тези тарифи не предоставят икономическо предимство, не включват държавни ресурси и не влияят върху конкуренцията и търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(51)

В бележките си потребителите с голямо енергопотребление поставиха под въпрос заключението на Комисията, че промишлените тарифи (G4 и други тарифи по безсрочни договори) представляват държавна помощ, тъй като считат, че тези тарифи не предоставят икономическо предимство, не включват държавни ресурси и не влияят върху конкуренцията и търговията между държавите членки.

Липса на икономически предимства

| (52) | Според потребителите с голямо енергопотребление референтната стойност, използвана в решението за започване на процедурата с цел да се прецени дали е налично предимство, не е правилна. Комисията сравни промишлените тарифи със средната цена на пазара на едро (цената на „общия резерв“), която счете за представителна за сумата, която тези предприятия биха платили на пазара при обичайни условия. Тъй като промишлените тарифи се оказаха по-ниски от цената на „общия резерв“, в решението за започване на процедурата се стигна до заключението, че тарифите са предоставили икономическо предимство на техните бенефициери. |
| --- | --- |

(52)

Според потребителите с голямо енергопотребление референтната стойност, използвана в решението за започване на процедурата с цел да се прецени дали е налично предимство, не е правилна. Комисията сравни промишлените тарифи със средната цена на пазара на едро (цената на „общия резерв“), която счете за представителна за сумата, която тези предприятия биха платили на пазара при обичайни условия. Тъй като промишлените тарифи се оказаха по-ниски от цената на „общия резерв“, в решението за започване на процедурата се стигна до заключението, че тарифите са предоставили икономическо предимство на техните бенефициери.

| (53) | Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че „общият резерв“ е спот пазар, където електроенергията се определя на всеки час за следващия ден. Според потребителите с голямо енергопотребление, „общият резерв“ има някои недостатъци, които се отразяват неблагоприятно на неговата ефективност и конкурентоспособност, поради това, че цените му не дават достоверна представа за маргиналните разходи за производството и съответно не отразяват положението на съвършена конкуренция. Големите крайни потребители, които консумират мащабни количества електроенергия и отчитат постоянно потребление, не придобиват електроенергията в „общ резерв“, а сключват по-скоро двустранни договори с доставчиците на електроенергия. Това бе потвърдено и в доклада от 2005 г. на OMEL, според който само седем от потребителите, отговарящи на изискванията и представляващи 5 % от търгуваната електроенергия, са придобили електроенергия пряко в „общия резерв“. |
| --- | --- |

(53)

Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че „общият резерв“ е спот пазар, където електроенергията се определя на всеки час за следващия ден. Според потребителите с голямо енергопотребление, „общият резерв“ има някои недостатъци, които се отразяват неблагоприятно на неговата ефективност и конкурентоспособност, поради това, че цените му не дават достоверна представа за маргиналните разходи за производството и съответно не отразяват положението на съвършена конкуренция. Големите крайни потребители, които консумират мащабни количества електроенергия и отчитат постоянно потребление, не придобиват електроенергията в „общ резерв“, а сключват по-скоро двустранни договори с доставчиците на електроенергия. Това бе потвърдено и в доклада от 2005 г. на OMEL, според който само седем от потребителите, отговарящи на изискванията и представляващи 5 % от търгуваната електроенергия, са придобили електроенергия пряко в „общия резерв“.

| (54) | При всички случаи, дори ако се предположи, че регистрираните в „общия резерв“ цени могат да бъдат считани за валидна референтна стойност, не би било правилно да се използва (както направи Комисията) средната цена на едро през 2005 г., тъй като тя отразява търсенето на електроенергия от страна на доставчици, които предоставят услуга на широка гама от крайни потребители, сред които битови потребители и малки предприятия. Според AEGE, Ferroatlántica и Asturiana de Zinc подходяща референтна стойност би била минималната цена, регистрирана в „общия резерв“ през 2005, т.е. 18,36 EUR/MWh, тъй като тази цена би отразила най-конкурентните пазарни условия за „общия резерв“ (поради това, че производителите предлагат електроенергията на цена, съответстваща на маргиналните им разходи). Положението на големите промишлени потребители не може да се сравнява с това на другите крайни потребители, и по-специално на битовите потребители. Поради това средната цена на „общия резерв“ не би представлявала подходяща референтна стойност. Според Alcoa Комисията следва по-скоро да сравни оспорваните тарифи с цените по двустранните договори, сключени от големите крайни потребители. |
| --- | --- |

(54)

При всички случаи, дори ако се предположи, че регистрираните в „общия резерв“ цени могат да бъдат считани за валидна референтна стойност, не би било правилно да се използва (както направи Комисията) средната цена на едро през 2005 г., тъй като тя отразява търсенето на електроенергия от страна на доставчици, които предоставят услуга на широка гама от крайни потребители, сред които битови потребители и малки предприятия. Според AEGE, Ferroatlántica и Asturiana de Zinc подходяща референтна стойност би била минималната цена, регистрирана в „общия резерв“ през 2005, т.е. 18,36 EUR/MWh, тъй като тази цена би отразила най-конкурентните пазарни условия за „общия резерв“ (поради това, че производителите предлагат електроенергията на цена, съответстваща на маргиналните им разходи). Положението на големите промишлени потребители не може да се сравнява с това на другите крайни потребители, и по-специално на битовите потребители. Поради това средната цена на „общия резерв“ не би представлявала подходяща референтна стойност. Според Alcoa Комисията следва по-скоро да сравни оспорваните тарифи с цените по двустранните договори, сключени от големите крайни потребители.

| (55) | Alcoa представи пример за двустранно договорена пазарна цена и посочи, че трите му завода за алуминий винаги са се ползвали от тарифата G4. Alcoa обаче притежава друг завод за диалуминиев триоксид (Alúmina Española), за който сключи двустранен договор с доставчик в края на 2004 г. Договорът е сключен за срок от две години, с възможност за подновяване за още една година. Трите завода за алуминий имат същия профил на постоянно потребление като заводите за диалуминиев триоксид. При все това, последните консумират много по-малки количества електроенергия (0,35 TWh в сравнение с 1,3 TWh в заводите в Aviles и La Coruña, и 3,4 TWh в завода в San Ciprián). Средната цена, договорена съгласно този договор, е 34,45 EUR/MWh (включително разходите за ядрения мораториум, разходите за достъп до мрежата и други допълнителни разходи). Тази цена беше получена чрез търг, като разликите между офертите на доставчиците са били под пет евро. |
| --- | --- |

(55)

Alcoa представи пример за двустранно договорена пазарна цена и посочи, че трите му завода за алуминий винаги са се ползвали от тарифата G4. Alcoa обаче притежава друг завод за диалуминиев триоксид (Alúmina Española), за който сключи двустранен договор с доставчик в края на 2004 г. Договорът е сключен за срок от две години, с възможност за подновяване за още една година. Трите завода за алуминий имат същия профил на постоянно потребление като заводите за диалуминиев триоксид. При все това, последните консумират много по-малки количества електроенергия (0,35 TWh в сравнение с 1,3 TWh в заводите в Aviles и La Coruña, и 3,4 TWh в завода в San Ciprián). Средната цена, договорена съгласно този договор, е 34,45 EUR/MWh (включително разходите за ядрения мораториум, разходите за достъп до мрежата и други допълнителни разходи). Тази цена беше получена чрез търг, като разликите между офертите на доставчиците са били под пет евро.

| (56) | Според Alcoa разликата между тази двустранно договорена цена (34,45 EUR/MWh) и тарифата G4 (23,90 EUR/MWh) може да се обясни с обективни фактори. По-специално, потребителите на тарифата G4 са били подложени на регулаторни ограничения, които не се прилагат за двустранните договори, като например задължението да се използва цялото количество електроенергия, договорено по тарифа G4 (с налагане на санкции при неспазване), задължението за наличие на оборудване за контрол на напрежението и плащане в рамките на двадесет дни (като се има предвид, че двустранните договори съдържат по-благоприятни условия за плащане). |
| --- | --- |

(56)

Според Alcoa разликата между тази двустранно договорена цена (34,45 EUR/MWh) и тарифата G4 (23,90 EUR/MWh) може да се обясни с обективни фактори. По-специално, потребителите на тарифата G4 са били подложени на регулаторни ограничения, които не се прилагат за двустранните договори, като например задължението да се използва цялото количество електроенергия, договорено по тарифа G4 (с налагане на санкции при неспазване), задължението за наличие на оборудване за контрол на напрежението и плащане в рамките на двадесет дни (като се има предвид, че двустранните договори съдържат по-благоприятни условия за плащане).

| (57) | Поради това Alcoa стига до заключение, че хипотетичната пазарна цена, приложима за трите му завода за алуминий, би била много по-ниска от 34,45 EUR/MWh поради по-голямото потребление на тези заводи. От друга страна, ако се отчете и средният марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR/MWh, нетната цена за доставка на завода за диалуминиев триоксид ще бъде 24,25 EUR/MWh — стойност много близка до пакетната тарифа G4. |
| --- | --- |

(57)

Поради това Alcoa стига до заключение, че хипотетичната пазарна цена, приложима за трите му завода за алуминий, би била много по-ниска от 34,45 EUR/MWh поради по-голямото потребление на тези заводи. От друга страна, ако се отчете и средният марж на пазарна реализация в размер на 10 EUR/MWh, нетната цена за доставка на завода за диалуминиев триоксид ще бъде 24,25 EUR/MWh — стойност много близка до пакетната тарифа G4.

| (58) | Ferroatlántica отбеляза, че в решението за започване на процедурата използваната от дружеството през 2005 г. регулирана тарифа 3.4 се тълкува неправилно, като погрешно включва отстъпки по основната тарифа и я сравнява с такса за достъп, десет пъти по-висока от приложимата в неговия случай (както и в случая на по-големите потребители). Ferroatlántica представи също доказателства, че макар и през 2004 г. средната месечна пазарна цена за бъдещи споразумения за доставка на електроенергия през 2005 г. да е била 31,68 EUR/MWh, през декември 2004 г. тази цена е била 31,05 EUR/MWh. Оттук следва, че едно предприятие би получило доставка на електроенергия през 2005 г. на тази цена в момента на установяването на регулирани тарифи. След добавянето на „допълнителни услуги“ (3,92 EUR/MWh) и на съответната такса за достъп (1,70 EUR/MWh), един промишлен потребител би получил пазарна цена от 36,67 EUR/MWh, което е по-малко от сумата от 56,11 EUR/MWh по тарифа 3.4, приложима за потребителите с голямо енергопотребление. |
| --- | --- |

(58)

Ferroatlántica отбеляза, че в решението за започване на процедурата използваната от дружеството през 2005 г. регулирана тарифа 3.4 се тълкува неправилно, като погрешно включва отстъпки по основната тарифа и я сравнява с такса за достъп, десет пъти по-висока от приложимата в неговия случай (както и в случая на по-големите потребители). Ferroatlántica представи също доказателства, че макар и през 2004 г. средната месечна пазарна цена за бъдещи споразумения за доставка на електроенергия през 2005 г. да е била 31,68 EUR/MWh, през декември 2004 г. тази цена е била 31,05 EUR/MWh. Оттук следва, че едно предприятие би получило доставка на електроенергия през 2005 г. на тази цена в момента на установяването на регулирани тарифи. След добавянето на „допълнителни услуги“ (3,92 EUR/MWh) и на съответната такса за достъп (1,70 EUR/MWh), един промишлен потребител би получил пазарна цена от 36,67 EUR/MWh, което е по-малко от сумата от 56,11 EUR/MWh по тарифа 3.4, приложима за потребителите с голямо енергопотребление.

| (59) | В действителност други отстъпки от тази тарифа обезпечават капацитета за предоставяне на услуги по управление на търсенето и приемането ѝ в полза на системата. Във връзка с това Ferroаtlántica добавя, че отстъпката от тарифата отразява различни предоставени услуги, а именно времевото разграничение (с нощно потребление и потребление в почивните дни), непрекъсваемостта (приемането на доставка по искане на оператора на мрежата), сезонността (с концентрация на доставките през месеците на слабо търсене) и управлението на реактивната енергия. Именно тези отстъпки, които са били променливи и са се определяли с наредба от 1995 г. насам, а не нивото на регулираната тарифа, обясняват и според Ferroatlántica оправдават по-ниската средна цена за електроенергията, заплащана през 2005 г. |
| --- | --- |

(59)

В действителност други отстъпки от тази тарифа обезпечават капацитета за предоставяне на услуги по управление на търсенето и приемането ѝ в полза на системата. Във връзка с това Ferroаtlántica добавя, че отстъпката от тарифата отразява различни предоставени услуги, а именно времевото разграничение (с нощно потребление и потребление в почивните дни), непрекъсваемостта (приемането на доставка по искане на оператора на мрежата), сезонността (с концентрация на доставките през месеците на слабо търсене) и управлението на реактивната енергия. Именно тези отстъпки, които са били променливи и са се определяли с наредба от 1995 г. насам, а не нивото на регулираната тарифа, обясняват и според Ferroatlántica оправдават по-ниската средна цена за електроенергията, заплащана през 2005 г.

| (60) | Потребителите с голямо енергопотребление поставят под съмнение твърдението в решението за започване на процедурата, че предимството не е било съразмерно на употребените количества и като цяло е било по-голямо за големите потребители. Във връзка с това въпросните потребители заявяват например, че самата CNE е потвърдила, че нивото на тарифата G4 би следвало да е било дори още по-ниско. Потребителите с голямо енергопотребление отбелязват, че големите потребители по тарифи G4 или 3.4 са консумирали хиляди пъти повече електроенергия от средните потребители на високо напрежение, а са плащали само три пъти по-малко от тях. |
| --- | --- |

(60)

Потребителите с голямо енергопотребление поставят под съмнение твърдението в решението за започване на процедурата, че предимството не е било съразмерно на употребените количества и като цяло е било по-голямо за големите потребители. Във връзка с това въпросните потребители заявяват например, че самата CNE е потвърдила, че нивото на тарифата G4 би следвало да е било дори още по-ниско. Потребителите с голямо енергопотребление отбелязват, че големите потребители по тарифи G4 или 3.4 са консумирали хиляди пъти повече електроенергия от средните потребители на високо напрежение, а са плащали само три пъти по-малко от тях.

| (61) | Също така би било уместно големите потребители да получат по-голяма единична отстъпка от цената. С оглед на това, според потребителите с голямо енергопотребление, изводът, че промишлените тарифи водят до предимство, е доста спорен. Те припомнят, че във всички случаи Комисията е тази, която следва да представи убедителни доказателства за наличието на въпросното предимство. |
| --- | --- |

(61)

Също така би било уместно големите потребители да получат по-голяма единична отстъпка от цената. С оглед на това, според потребителите с голямо енергопотребление, изводът, че промишлените тарифи водят до предимство, е доста спорен. Те припомнят, че във всички случаи Комисията е тази, която следва да представи убедителни доказателства за наличието на въпросното предимство.

| (62) | Също така, Alcoa посочи, че цената, която е плащало в Испания, е била почти същата като среднопретеглената цена, заплащана от заводите за алуминий в Съюза, и е била дори по-висока от среднопретеглената цена, плащана в ЕИП. |
| --- | --- |

(62)

Също така, Alcoa посочи, че цената, която е плащало в Испания, е била почти същата като среднопретеглената цена, заплащана от заводите за алуминий в Съюза, и е била дори по-висока от среднопретеглената цена, плащана в ЕИП.

Липса на участие на държавни ресурси

| (63) | Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че именно те са изплащали пряко по промишлените тарифи на електроразпределителните дружества, без средствата да остават под контрола на държавата и следователно, в съответствие със съдебната практика по делото PreussenElektra, въпросният режим не е включвал държавни ресурси. |
| --- | --- |

(63)

Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че именно те са изплащали пряко по промишлените тарифи на електроразпределителните дружества, без средствата да остават под контрола на държавата и следователно, в съответствие със съдебната практика по делото PreussenElektra, въпросният режим не е включвал държавни ресурси.

| (64) | Потребителите с голямо енергопотребление посочват, че между установяването на тарифите в края на 2004 г. и приемането на механизма за възстановяване на дефицита чрез потребителите, което се случи едва през юни 2006 г., е изтекъл определен период от време. В решението за започване на процедурата Комисията твърди, че са използвани държавни ресурси поради въвеждането на налог върху сметките на потребителите на енергия, окачествена като парафискална такса. Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че ако това предположение бъде прието, мярка, която не е представлявала помощ през 2005 г., би се трансформирала в помощ (последваща) през 2006 г., което би било в противоречие с основните принципи на правото на Съюза, като правната сигурност и оправданите правни очаквания. Тези потребители посочват, че дали дадена мярка има естество на помощ зависи единствено от обстоятелства, които са съществували към датата на приемането ѝ, и не може да зависи от бъдещите развития, особено когато те не могат да бъдат логично предвидени. Цитат от генералния адвокат Jacobs по дело Van Calster (14): „положението трябва да се преценява към датата на първоначалното установяване на таксите и да не може да се променя със задна дата“. |
| --- | --- |

(64)

Потребителите с голямо енергопотребление посочват, че между установяването на тарифите в края на 2004 г. и приемането на механизма за възстановяване на дефицита чрез потребителите, което се случи едва през юни 2006 г., е изтекъл определен период от време. В решението за започване на процедурата Комисията твърди, че са използвани държавни ресурси поради въвеждането на налог върху сметките на потребителите на енергия, окачествена като парафискална такса. Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че ако това предположение бъде прието, мярка, която не е представлявала помощ през 2005 г., би се трансформирала в помощ (последваща) през 2006 г., което би било в противоречие с основните принципи на правото на Съюза, като правната сигурност и оправданите правни очаквания. Тези потребители посочват, че дали дадена мярка има естество на помощ зависи единствено от обстоятелства, които са съществували към датата на приемането ѝ, и не може да зависи от бъдещите развития, особено когато те не могат да бъдат логично предвидени. Цитат от генералния адвокат Jacobs по дело Van Calster (14): „положението трябва да се преценява към датата на първоначалното установяване на таксите и да не може да се променя със задна дата“.

| (65) | Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че регулираните тарифи от 2005 г. не представляват държавна помощ за тази година. Тези предприятия посочват, че при тези обстоятелства анализът на механизма за финансиране е без значение, тъй като въпросният механизъм не е бил въведен до 2006 г. Проучването на метода на финансиране би било от значение само ако мярката е била държавна помощ от самото начало. Тъй като тарифите не са включвали помощи, според мнението на потребителите с голямо енергопотребление Комисията не може да се позове на налога, за да достигне до противоположния извод. |
| --- | --- |

(65)

Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че регулираните тарифи от 2005 г. не представляват държавна помощ за тази година. Тези предприятия посочват, че при тези обстоятелства анализът на механизма за финансиране е без значение, тъй като въпросният механизъм не е бил въведен до 2006 г. Проучването на метода на финансиране би било от значение само ако мярката е била държавна помощ от самото начало. Тъй като тарифите не са включвали помощи, според мнението на потребителите с голямо енергопотребление Комисията не може да се позове на налога, за да достигне до противоположния извод.

| (66) | Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че в случая с парафискалните такси начинът на финансиране на дадена мярка при всички случаи е от значение за оценяване на държавната помощ, само когато таксата е „задължително свързана по предназначение с помощта“, т.е. когато е налице пряка и непосредствена връзка между мярката и нейното финансиране (15). Потребителите с голямо енергопотребление отричат съществуването на такава връзка, тъй като налогът е предназначен да покрие дефицит, произтичащ от преустановяването на регулираните дейности, засягащи не само доставката на електроенергия по регулирани тарифи, но също и други разходи на системата. Поради това налогът не е била наложен специално за покриване на загубите, произтичащи от доставката по регулирани тарифи. На второ място, не е имало пряка или непряка връзка между нивото на тарифите и наложения налог, тъй като тарифата, определена през 2004 г., е била безусловна (не е била предмет на допълнителни корекции през следващите години). |
| --- | --- |

(66)

Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че в случая с парафискалните такси начинът на финансиране на дадена мярка при всички случаи е от значение за оценяване на държавната помощ, само когато таксата е „задължително свързана по предназначение с помощта“, т.е. когато е налице пряка и непосредствена връзка между мярката и нейното финансиране (15). Потребителите с голямо енергопотребление отричат съществуването на такава връзка, тъй като налогът е предназначен да покрие дефицит, произтичащ от преустановяването на регулираните дейности, засягащи не само доставката на електроенергия по регулирани тарифи, но също и други разходи на системата. Поради това налогът не е била наложен специално за покриване на загубите, произтичащи от доставката по регулирани тарифи. На второ място, не е имало пряка или непряка връзка между нивото на тарифите и наложения налог, тъй като тарифата, определена през 2004 г., е била безусловна (не е била предмет на допълнителни корекции през следващите години).

| (67) | Потребителите с голямо енергопотребление също твърдят, че налогът не е представлявал парафискална такса или данък, тъй като не е бил фискална мярка съгласно испанското право. Фискалните мерки се използват за финансиране на публични разходи, докато в този случай налогът е имал за цел да се възстанови дефицитът, генериран от частните оператори (електроразпределителни дружества), извършващи регулирани дейности в рамките на електроенергийната система. В съответствие с испанската конституция нова данъчна мярка може да бъде въведена само със закон (а не чрез кралски указ). От друга страна държавата никога не е собственик, нито може да разполага с приходите от налога, тъй като тези средства се прехвърлят към депозитна сметка, управлявана от CNE, и държавата не може да ги присвои. Процесът на ликвидация е напълно автоматичен и CNE няма право на преценка, автономия и контрол върху предназначението или размера на средствата, които трябва да се изплатят на различните участници. |
| --- | --- |

(67)

Потребителите с голямо енергопотребление също твърдят, че налогът не е представлявал парафискална такса или данък, тъй като не е бил фискална мярка съгласно испанското право. Фискалните мерки се използват за финансиране на публични разходи, докато в този случай налогът е имал за цел да се възстанови дефицитът, генериран от частните оператори (електроразпределителни дружества), извършващи регулирани дейности в рамките на електроенергийната система. В съответствие с испанската конституция нова данъчна мярка може да бъде въведена само със закон (а не чрез кралски указ). От друга страна държавата никога не е собственик, нито може да разполага с приходите от налога, тъй като тези средства се прехвърлят към депозитна сметка, управлявана от CNE, и държавата не може да ги присвои. Процесът на ликвидация е напълно автоматичен и CNE няма право на преценка, автономия и контрол върху предназначението или размера на средствата, които трябва да се изплатят на различните участници.

| (68) | Според потребителите с голямо енергопотребление Комисията отчита този факт в своето решение за невъзвръщаемите разходи на Испания (16), в което посочва, че „транзитното преминаване на средства през CNE има преди всичко счетоводен характер“, и не стига до извод, че мярката включва държавни ресурси. |
| --- | --- |

(68)

Според потребителите с голямо енергопотребление Комисията отчита този факт в своето решение за невъзвръщаемите разходи на Испания (16), в което посочва, че „транзитното преминаване на средства през CNE има преди всичко счетоводен характер“, и не стига до извод, че мярката включва държавни ресурси.

| (69) | Тези потребители твърдят, че положението е същото като при „невъзвръщаемите разходи“, тъй като и в двата случая правителството въведе налог за компенсиране на постоянните разходи на системата. Изглежда същият начин на разсъждение е бил приложен и в случая, засягащ Обединеното кралство (17). |
| --- | --- |

(69)

Тези потребители твърдят, че положението е същото като при „невъзвръщаемите разходи“, тъй като и в двата случая правителството въведе налог за компенсиране на постоянните разходи на системата. Изглежда същият начин на разсъждение е бил приложен и в случая, засягащ Обединеното кралство (17).

Липса на въздействие върху конкуренцията и търговията

| (70) | Asturiana de Zinc и Alcoa твърдят, че поради особеностите на пазарите на алуминий и цинк, никоя мярка по отношение на цената на електроенергията, използвана за производството на тези метали, не засяга търговията в Съюза, тъй като металите са базови продукти и цените им се определят в световен мащаб на Лондонската борса за метали. При тези обстоятелства разликите в местните разходи за производство не водят до разлики в световните цени. |
| --- | --- |

(70)

Asturiana de Zinc и Alcoa твърдят, че поради особеностите на пазарите на алуминий и цинк, никоя мярка по отношение на цената на електроенергията, използвана за производството на тези метали, не засяга търговията в Съюза, тъй като металите са базови продукти и цените им се определят в световен мащаб на Лондонската борса за метали. При тези обстоятелства разликите в местните разходи за производство не водят до разлики в световните цени.

| (71) | Двете дружества твърдят, че при нарастващия недостиг на производство на алуминий и цинк в Съюза търсенето се задоволява във все по-голяма степен чрез износ от трети държави. |
| --- | --- |

(71)

Двете дружества твърдят, че при нарастващия недостиг на производство на алуминий и цинк в Съюза търсенето се задоволява във все по-голяма степен чрез износ от трети държави.

| (72) | Ако производството на алуминий и цинк в Испания се преустанови, нито един нов участник на пазара от Съюза няма да запълни тази ниша, тъй като заводите (за алуминий) в Съюза работят на пълен капацитет и нито един нов или вече установен производител не би имал стимул да увеличи капацитета си, тъй като перспективите за използването на енергия на достъпни цени в дългосрочен план са несигурни. Следователно недостигът ще бъде преодолян изключително чрез внос. |
| --- | --- |

(72)

Ако производството на алуминий и цинк в Испания се преустанови, нито един нов участник на пазара от Съюза няма да запълни тази ниша, тъй като заводите (за алуминий) в Съюза работят на пълен капацитет и нито един нов или вече установен производител не би имал стимул да увеличи капацитета си, тъй като перспективите за използването на енергия на достъпни цени в дългосрочен план са несигурни. Следователно недостигът ще бъде преодолян изключително чрез внос.

| (73) | Alcoa също е на мнение, че тарифите не застрашават интересите на останалите европейски производители, тъй като те предлагат електроенергия на цена, идентична на средната цена, плащана от други производители на алуминий в ЕС-25. |
| --- | --- |

(73)

Alcoa също е на мнение, че тарифите не застрашават интересите на останалите европейски производители, тъй като те предлагат електроенергия на цена, идентична на средната цена, плащана от други производители на алуминий в ЕС-25.

Дори ако промишлените тарифи по безсрочни договори представляваха помощ, то тя щеше да е „вече съществуваща помощ“

| (74) | Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че оспорваните тарифи са съществували преди присъединяването на Испания към ЕС. |
| --- | --- |

(74)

Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че оспорваните тарифи са съществували преди присъединяването на Испания към ЕС.

| (75) | Въпреки че наименованието „тарифа G4“ беше въведено официално с министерското постановление от 6 март 1986 г., на практика тя съществува от преди 1 януари 1986 г. — датата на присъединяване на Испания към Съюза — тъй като съответства на предишната „тарифа I, промишлена, дългосрочно потребление“, установена с министерското постановление от 14 октомври 1983 г., т.е. преди присъединяването на Испания. Всички крайни потребители на електроенергия, ползващи се от промишлена тарифа I, преминаха автоматично към тарифа G4, която представлява същата тарифа, но с друго наименование. |
| --- | --- |

(75)

Въпреки че наименованието „тарифа G4“ беше въведено официално с министерското постановление от 6 март 1986 г., на практика тя съществува от преди 1 януари 1986 г. — датата на присъединяване на Испания към Съюза — тъй като съответства на предишната „тарифа I, промишлена, дългосрочно потребление“, установена с министерското постановление от 14 октомври 1983 г., т.е. преди присъединяването на Испания. Всички крайни потребители на електроенергия, ползващи се от промишлена тарифа I, преминаха автоматично към тарифа G4, която представлява същата тарифа, но с друго наименование.

| (76) | Другите тарифи по безсрочни договори също бяха изрично предвидени в министерското постановление от 1983 г. |
| --- | --- |

(76)

Другите тарифи по безсрочни договори също бяха изрично предвидени в министерското постановление от 1983 г.

| (77) | От друга страна, според потребителите с голямо енергопотребление мярката би представлявала съществуваща помощ съгласно член 15 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (18) поради изтичането на давностен срок от десет години. |
| --- | --- |

(77)

От друга страна, според потребителите с голямо енергопотребление мярката би представлявала съществуваща помощ съгласно член 15 от Регламент (ЕО) No 659/1999 на Съвета от 22 март 1999 г. за установяване на подробни правила за прилагането на член 108 от Договора за функционирането на Европейския съюз (18) поради изтичането на давностен срок от десет години.

Оправданите правни очаквания биха попречили на възстановяването на помощите

| (78) | Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че дори и да се предположи, че тарифите не могат да се считат за съществуваща помощ, принципът на оправданите правни очаквания би попречил на нейното възстановяване. През цялата 2005 г. тарифите представляваха преки плащания между частни оператори. Потребителите не биха могли да предвидят, че тарифите, определени през декември 2004 г., ще бъдат преобразувани в помощ по силата на правителствена мярка, приета през юни 2006 г.. Никой икономически оператор, колкото и разумен да е той, не е в състояние да предвиди тази промяна в правното си положение. Поради тази причина потребителите са имали оправдани правни очаквания, че тарифите им не включват държавна помощ. |
| --- | --- |

(78)

Потребителите с голямо енергопотребление твърдят, че дори и да се предположи, че тарифите не могат да се считат за съществуваща помощ, принципът на оправданите правни очаквания би попречил на нейното възстановяване. През цялата 2005 г. тарифите представляваха преки плащания между частни оператори. Потребителите не биха могли да предвидят, че тарифите, определени през декември 2004 г., ще бъдат преобразувани в помощ по силата на правителствена мярка, приета през юни 2006 г.. Никой икономически оператор, колкото и разумен да е той, не е в състояние да предвиди тази промяна в правното си положение. Поради тази причина потребителите са имали оправдани правни очаквания, че тарифите им не включват държавна помощ.

КОМЕНТАРИ НА ПРАВИТЕЛСТВОТО НА АВТОНОМНА ОБЛАСТ ГАЛИСИЯ И АВТОНОМНА ОБЛАСТ АСТУРИЯ

| (79) | По отношение на евентуалните помощи за потребителите с голямо енергопотребление правителството на автономна област Галисия твърди, че Комисията погрешно е използвала цената на „общия резерв“ като заместител на пазарната цена, тъй като тези потребители често сключват дългосрочни договори при много по-благоприятни условия. |
| --- | --- |

(79)

По отношение на евентуалните помощи за потребителите с голямо енергопотребление правителството на автономна област Галисия твърди, че Комисията погрешно е използвала цената на „общия резерв“ като заместител на пазарната цена, тъй като тези потребители често сключват дългосрочни договори при много по-благоприятни условия.

| (80) | Като се има предвид, че либерализацията на испанския пазар все още не е приключила, и по-специално липсата на двустранни договори между производителите и големите потребители, правителството на автономна област Галисия счита за целесъобразно като референтна стойност да се използват действителните разходи на производителите за доставката на електроенергия на тези клиенти. Друг начин за получаването на референта цена би бил тя да се образува въз основа на техническата библиография (Wilson, 1993 (19) и Castro-Rodríguez (20), 1999), като са вземат надлежно предвид цената на най-ефикасната за задоволяване на специфичните нужди на потребителите с високо енергопотребление технология, както и средната цена на електроенергията през различните часове на деня. Разликата между получената по този начин референтна цена и регулираната тарифа в сила през 2005 г. ще бъде много по-малка. Правителството на автономна област Галисия счита също, че при всички случаи всички испански потребители, включително тези с голямо енергопотребление, в даден момент ще дадат своя дял за възстановяването на дефицита, натрупан в резултат на прилаганите през 2005 г. ниски тарифи. |
| --- | --- |

(80)

Като се има предвид, че либерализацията на испанския пазар все още не е приключила, и по-специално липсата на двустранни договори между производителите и големите потребители, правителството на автономна област Галисия счита за целесъобразно като референтна стойност да се използват действителните разходи на производителите за доставката на електроенергия на тези клиенти. Друг начин за получаването на референта цена би бил тя да се образува въз основа на техническата библиография (Wilson, 1993 (19) и Castro-Rodríguez (20), 1999), като са вземат надлежно предвид цената на най-ефикасната за задоволяване на специфичните нужди на потребителите с високо енергопотребление технология, както и средната цена на електроенергията през различните часове на деня. Разликата между получената по този начин референтна цена и регулираната тарифа в сила през 2005 г. ще бъде много по-малка. Правителството на автономна област Галисия счита също, че при всички случаи всички испански потребители, включително тези с голямо енергопотребление, в даден момент ще дадат своя дял за възстановяването на дефицита, натрупан в резултат на прилаганите през 2005 г. ниски тарифи.

| (81) | Освен това, според правителството на автономна област Галисия селективността на тарифната система през 2005 г. не е била законово обезпечена, тъй като държавата не е имала намерение да предостави предимство на крайните потребители, а просто е допуснала грешки при прогнозите си за пазарните тенденции и цени, въз основа на които е определила тарифите си през 2004 г. Правителството на автономна област Галисия също така оспорва заключението, че системата е оказала въздействие върху търговията в рамките на Съюза. |
| --- | --- |

(81)

Освен това, според правителството на автономна област Галисия селективността на тарифната система през 2005 г. не е била законово обезпечена, тъй като държавата не е имала намерение да предостави предимство на крайните потребители, а просто е допуснала грешки при прогнозите си за пазарните тенденции и цени, въз основа на които е определила тарифите си през 2004 г. Правителството на автономна област Галисия също така оспорва заключението, че системата е оказала въздействие върху търговията в рамките на Съюза.

| (82) | Забележките на автономна област Астурия са подобни на представените от правителството на Испания, към които правят препратка. |
| --- | --- |

(82)

Забележките на автономна област Астурия са подобни на представените от правителството на Испания, към които правят препратка.

МНЕНИЕ И КОМЕНТАРИ НА ИСПАНИЯ

| (83) | Испания твърди, че системата на регулираните тарифи през 2005 г. не е включвала помощи нито за крайните потребители, нито за електроразпределителните дружества. |
| --- | --- |

(83)

Испания твърди, че системата на регулираните тарифи през 2005 г. не е включвала помощи нито за крайните потребители, нито за електроразпределителните дружества.

Не съществува никаква причинно-следствена връзка между държавните мерки и дефицита и той не може да се припише на държавата

| (84) | Испания счита, че дефицитът не може да бъде приписан на държавата, тъй като е бил причинен от непредвидими външни обстоятелства, а не от съзнателното намерение на държавата за субсидиране на определени дейности. |
| --- | --- |

(84)

Испания счита, че дефицитът не може да бъде приписан на държавата, тъй като е бил причинен от непредвидими външни обстоятелства, а не от съзнателното намерение на държавата за субсидиране на определени дейности.

| (85) | Испания твърди, че законодателството на Съюза в сила през 2005 г. не е възпрепятствало доставката на електроенергия по определени от държавата регулирани тарифи. Следователно регулаторната намеса на държавата е била юридически обоснована като израз на националния суверенитет. Един такъв суверенен прерогатив е определянето на тарифи така, че предполагаемите разходи да отговарят на предполагаемото търсене. |
| --- | --- |

(85)

Испания твърди, че законодателството на Съюза в сила през 2005 г. не е възпрепятствало доставката на електроенергия по определени от държавата регулирани тарифи. Следователно регулаторната намеса на държавата е била юридически обоснована като израз на националния суверенитет. Един такъв суверенен прерогатив е определянето на тарифи така, че предполагаемите разходи да отговарят на предполагаемото търсене.

| (86) | Испания заявява, че дефицитът за 2005 г. е бил причинен от несъответствие между прогнозите на правителството за цените на едро на електроенергията и реалните цени, регистрирани в „общия резерв“. Цените през 2005 г. са били твърде високи, за да бъдат предизвикани от непредвидими причини, представляващи непреодолима сила. |
| --- | --- |

(86)

Испания заявява, че дефицитът за 2005 г. е бил причинен от несъответствие между прогнозите на правителството за цените на едро на електроенергията и реалните цени, регистрирани в „общия резерв“. Цените през 2005 г. са били твърде високи, за да бъдат предизвикани от непредвидими причини, представляващи непреодолима сила.

| (87) | Тъй като събитието, довело до предполагаемата помощ, е било нарастване на цените на едро над прогнозите, предполагаемото предимство не би могло да се припише на правен инструмент. Дори да се допусне, че такова предимство е съществувало (quod non), то би било породено от обстоятелства, които не са свързани с намеренията на държавата. Съществуването на непреодолима сила, според Испания, прекъсва причинно-следствената връзка между административното решение за определяне на тарифите и конкурентното предимство, което би довело до държавна помощ. Дори да се предположи (quod non), че е изпълнено обективното условие за наличие на причинно-следствена връзка, не би било налично субективното условие за преднамереност (отговорност) от страна на държавата. |
| --- | --- |

(87)

Тъй като събитието, довело до предполагаемата помощ, е било нарастване на цените на едро над прогнозите, предполагаемото предимство не би могло да се припише на правен инструмент. Дори да се допусне, че такова предимство е съществувало (quod non), то би било породено от обстоятелства, които не са свързани с намеренията на държавата. Съществуването на непреодолима сила, според Испания, прекъсва причинно-следствената връзка между административното решение за определяне на тарифите и конкурентното предимство, което би довело до държавна помощ. Дори да се предположи (quod non), че е изпълнено обективното условие за наличие на причинно-следствена връзка, не би било налично субективното условие за преднамереност (отговорност) от страна на държавата.

Липса на участие на държавни ресурси

| (88) | Испания посочва, че тарифите не включват публични средства. На първо място в това отношение Испания твърди, че налогът не е „такса“ по смисъла на съдебната практика на Съда на Европейския съюз в сферата на парафискалните такси, тъй като не е събиран от държавата и няма характер на такса. Според Испания налогът е неразделна част от тарифата и има същото естество. Следователно тарифата представлява частна цена. |
| --- | --- |

(88)

Испания посочва, че тарифите не включват публични средства. На първо място в това отношение Испания твърди, че налогът не е „такса“ по смисъла на съдебната практика на Съда на Европейския съюз в сферата на парафискалните такси, тъй като не е събиран от държавата и няма характер на такса. Според Испания налогът е неразделна част от тарифата и има същото естество. Следователно тарифата представлява частна цена.

| (89) | На второ място, средствата не се събират от държавата, нито са насочени към фонд, посочен от последната. Тарифите се налагат от електроразпределителните дружества, а не от държавата, и следователно са частни цени, които гарантират справедливо възнаграждение на участниците (предвидено в ЗЕС). Не са нито данъци, нито публични цени. Държавата не предоставя никакво плащане, по-скоро е системата, която би осигурила заплащане по силата на пазарните механизми за нерегулираните дейности и на установени от държавата тарифи за достъп за регулираните дейности. Тъй като в подобна система не съществува тежест за държавата, в нея не участват държавни ресурси (съгласно делото Sloman Neptune (21). Освен това тези средства не се вливат в държавната хазна, не са споменати в бюджетните закони, Сметната палата не им прави проверка и не могат да бъдат възстановени от длъжниците с административни средства. За дълговете към електроенергийната система не се прилага лихвеният процент, приложим за дълговете към държавата. |
| --- | --- |

(89)

На второ място, средствата не се събират от държавата, нито са насочени към фонд, посочен от последната. Тарифите се налагат от електроразпределителните дружества, а не от държавата, и следователно са частни цени, които гарантират справедливо възнаграждение на участниците (предвидено в ЗЕС). Не са нито данъци, нито публични цени. Държавата не предоставя никакво плащане, по-скоро е системата, която би осигурила заплащане по силата на пазарните механизми за нерегулираните дейности и на установени от държавата тарифи за достъп за регулираните дейности. Тъй като в подобна система не съществува тежест за държавата, в нея не участват държавни ресурси (съгласно делото Sloman Neptune (21). Освен това тези средства не се вливат в държавната хазна, не са споменати в бюджетните закони, Сметната палата не им прави проверка и не могат да бъдат възстановени от длъжниците с административни средства. За дълговете към електроенергийната система не се прилага лихвеният процент, приложим за дълговете към държавата.

| (90) | Испания отново заявява, че тези средства се управляват от испанския регулаторен орган CNE в качеството му на обикновен счетоводен посредник. Според Испания, в решението си за невъзвръщаемите разходи от 2011 г. (S.A. NN 49/99) Комисията вече е определила, че „транзитното преминаване на средства през CNE има преди всичко счетоводен характер. Финансовите средства, прехвърлени по сметката на името на CNE, никога не са били собственост на този орган и незабавно се изплащат на бенефициерите в съответствие с предварително определен размер, който CNE не може да променя по никакъв начин“. Въз основа на тази констатация Комисията стигна до заключението, че „не е в състояние да определи дали приходите от таксата, установена в рамките на режима на невъзвръщаеми разходи, представляват държавни ресурси“. |
| --- | --- |

(90)

Испания отново заявява, че тези средства се управляват от испанския регулаторен орган CNE в качеството му на обикновен счетоводен посредник. Според Испания, в решението си за невъзвръщаемите разходи от 2011 г. (S.A. NN 49/99) Комисията вече е определила, че „транзитното преминаване на средства през CNE има преди всичко счетоводен характер. Финансовите средства, прехвърлени по сметката на името на CNE, никога не са били собственост на този орган и незабавно се изплащат на бенефициерите в съответствие с предварително определен размер, който CNE не може да променя по никакъв начин“. Въз основа на тази констатация Комисията стигна до заключението, че „не е в състояние да определи дали приходите от таксата, установена в рамките на режима на невъзвръщаеми разходи, представляват държавни ресурси“.

Липса на предимства

| (91) | Испания не споделя мнението на Комисията, че тарифите са предоставили икономическо предимство на крайните потребители (или на електроразпределителните дружества). |
| --- | --- |

(91)

Испания не споделя мнението на Комисията, че тарифите са предоставили икономическо предимство на крайните потребители (или на електроразпределителните дружества).

| (92) | Що се отнася до крайните потребители, като припомня, че дефицитът е произтекъл от непреодолима сила, Испания твърди, че това не е облагодетелствало големите потребители, тъй като е дало отражение плюс лихви върху тарифите през следващите години. Следователно предполагаемото икономическо предимство, произтичащо от по-ниска цена на електроенергията, е само привидно, тъй като потребителите са върнали заедно с лихвите разликата спрямо цените на свободния пазар. |
| --- | --- |

(92)

Що се отнася до крайните потребители, като припомня, че дефицитът е произтекъл от непреодолима сила, Испания твърди, че това не е облагодетелствало големите потребители, тъй като е дало отражение плюс лихви върху тарифите през следващите години. Следователно предполагаемото икономическо предимство, произтичащо от по-ниска цена на електроенергията, е само привидно, тъй като потребителите са върнали заедно с лихвите разликата спрямо цените на свободния пазар.

Доставката по регулирани тарифи представлява услуга от общ икономически интерес

| (93) | Испания твърди, че през 2005 г. наличието на регулирани тарифи не е било в противоречие със законодателството на Съюза, тъй като крайният срок за либерализация на пазара за всички потребители, включително битовите потребители, е бил 1 юли 2007 г. |
| --- | --- |

(93)

Испания твърди, че през 2005 г. наличието на регулирани тарифи не е било в противоречие със законодателството на Съюза, тъй като крайният срок за либерализация на пазара за всички потребители, включително битовите потребители, е бил 1 юли 2007 г.

| (94) | По-специално, според испанските власти доставката на електрическа енергия е услуга от общ интерес и държавата трябва да се намеси, за да се избегнат злоупотреби с господстващо положение, произтичащо от наличието на една-единствена мрежа (естествен монопол). |
| --- | --- |

(94)

По-специално, според испанските власти доставката на електрическа енергия е услуга от общ интерес и държавата трябва да се намеси, за да се избегнат злоупотреби с господстващо положение, произтичащо от наличието на една-единствена мрежа (естествен монопол).

| (95) | Параметрите за определяне на тарифите са били установени по обективен и прозрачен начин. Сложната регулаторна рамка, при която се определят тарифите, и процедурата по ликвидация показват, според испанските органи, че тарифната система се основава на задълбочен анализ на разходите и приходите на системата, както и на анализ на търсенето на електроенергия. |
| --- | --- |

(95)

Параметрите за определяне на тарифите са били установени по обективен и прозрачен начин. Сложната регулаторна рамка, при която се определят тарифите, и процедурата по ликвидация показват, според испанските органи, че тарифната система се основава на задълбочен анализ на разходите и приходите на системата, както и на анализ на търсенето на електроенергия.

Ангажимент на Испания

| (96) | Както е посочено в съображения 25 и 26, генерираният през 2005 г. дефицит е изплатен чрез годишни вноски с лихвен процент, равен на EURIBOR без спред. Без това да засяга коментарите ѝ, Испания пое ангажимент да увеличи със задна дата лихвения процент за потребителски дружества, свързани към мрежа с напрежение над 1 kV. Това увеличение ще бъде пропорционално на вноската за дефицита от 2005 г. на потребителските дружествата, които са предмет на процедурата в ход и които са получавали доставка по пакетни тарифи. То ще се равнява на спред от 65 б.т. над референтния EURIBOR, като по този начин се привежда в съответствие с процента, прилаган за дефицита през следващите години. |
| --- | --- |

(96)

Както е посочено в съображения 25 и 26, генерираният през 2005 г. дефицит е изплатен чрез годишни вноски с лихвен процент, равен на EURIBOR без спред. Без това да засяга коментарите ѝ, Испания пое ангажимент да увеличи със задна дата лихвения процент за потребителски дружества, свързани към мрежа с напрежение над 1 kV. Това увеличение ще бъде пропорционално на вноската за дефицита от 2005 г. на потребителските дружествата, които са предмет на процедурата в ход и които са получавали доставка по пакетни тарифи. То ще се равнява на спред от 65 б.т. над референтния EURIBOR, като по този начин се привежда в съответствие с процента, прилаган за дефицита през следващите години.

| (97) | Съответната сума ще бъде изплатена от потребителските дружества по следния начин: по отношение на годишните плащания по тази част от дефицита от 2005 г., която вече е изплатена, ще се приложи увеличение единствено на таксата за достъп; по отношение на сумите, които все още не са изплатени, за всяка следваща годишна вноска ще се прилага директно по-висок лихвен процент, отново под формата на увеличение на тарифите за достъп. |
| --- | --- |

(97)

Съответната сума ще бъде изплатена от потребителските дружества по следния начин: по отношение на годишните плащания по тази част от дефицита от 2005 г., която вече е изплатена, ще се приложи увеличение единствено на таксата за достъп; по отношение на сумите, които все още не са изплатени, за всяка следваща годишна вноска ще се прилага директно по-висок лихвен процент, отново под формата на увеличение на тарифите за достъп.

5.   ОЦЕНКА НА МЯРКАТА

НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС

| (98) | Една мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако са изпълнени следните условия: а) мярката предоставя икономическо предимство на бенефициера, б) предоставя се от държавата или чрез публични ресурси, в) е селективна, г) засяга търговията в рамките на Съюза и може да наруши конкуренцията в рамките на Съюза. Тъй като всички тези условия трябва да бъдат изпълнени, Комисията ще ограничи оценката си до наличието на икономическо предимство за бенефициерите. |
| --- | --- |

(98)

Една мярка представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако са изпълнени следните условия: а) мярката предоставя икономическо предимство на бенефициера, б) предоставя се от държавата или чрез публични ресурси, в) е селективна, г) засяга търговията в рамките на Съюза и може да наруши конкуренцията в рамките на Съюза. Тъй като всички тези условия трябва да бъдат изпълнени, Комисията ще ограничи оценката си до наличието на икономическо предимство за бенефициерите.

Наличие на икономическо предимство

| (99) | Дружествата се считат за облагодетелствани по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако им бъде предоставено икономическо предимство, което не биха могли да получат под друга форма в пазарни условия. В настоящия случай разследването трябва да оцени, като се вземе предвид и изплащането на дефицита на електроенергийната система през 2005 г., дали е имало положителна разлика между установените през 2005 г. регулирани тарифи и пазарните цени, на които потенциалните бенефициери би трябвало да са закупили електроенергията и предоставените им услуги в рамките на тарифния режим. Всяко предимство по отношение на пазарните условия следва да се разглежда във връзка с действителните пазарни цени. Тези аспекти, а именно съществуването на положителни разлики или липсата на такива, между цените на електроенергията от „общия резерв“, пазарните цени и регулираните тарифи, и изплащането на дефицита, са последователно разгледани по-долу. |
| --- | --- |

(99)

Дружествата се считат за облагодетелствани по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако им бъде предоставено икономическо предимство, което не биха могли да получат под друга форма в пазарни условия. В настоящия случай разследването трябва да оцени, като се вземе предвид и изплащането на дефицита на електроенергийната система през 2005 г., дали е имало положителна разлика между установените през 2005 г. регулирани тарифи и пазарните цени, на които потенциалните бенефициери би трябвало да са закупили електроенергията и предоставените им услуги в рамките на тарифния режим. Всяко предимство по отношение на пазарните условия следва да се разглежда във връзка с действителните пазарни цени. Тези аспекти, а именно съществуването на положителни разлики или липсата на такива, между цените на електроенергията от „общия резерв“, пазарните цени и регулираните тарифи, и изплащането на дефицита, са последователно разгледани по-долу.

Сравнение със средните цени на електроенергията от „общия резерв“

| (100) | Средните цени на електроенергията от „общия резерв“ са индикатор за общото ниво на пазарните цени на едро. Тази референтна средна цена е била 59,47 EUR/MWh през цялата 2005 г. Както е описано и онагледено в съображение 19 (графика 1), за седем непоследователни месеца през 2005 г. средните цени на едро са били по-високи от цените на електроенергията по регулираните пакетни тарифи, прилагани към всички крайни потребители. Следователно средната тарифа, определена с Наредба No 2392/2004, изглежда е дала положителна разлика в полза на всички крайни потребители, които са избрали регулираните тарифи, поне за повечето месеци на 2005 г. |
| --- | --- |

(100)

Средните цени на електроенергията от „общия резерв“ са индикатор за общото ниво на пазарните цени на едро. Тази референтна средна цена е била 59,47 EUR/MWh през цялата 2005 г. Както е описано и онагледено в съображение 19 (графика 1), за седем непоследователни месеца през 2005 г. средните цени на едро са били по-високи от цените на електроенергията по регулираните пакетни тарифи, прилагани към всички крайни потребители. Следователно средната тарифа, определена с Наредба No 2392/2004, изглежда е дала положителна разлика в полза на всички крайни потребители, които са избрали регулираните тарифи, поне за повечето месеци на 2005 г.

| (101) | Въпреки това за месечни периоди, по-кратки от една година, такава разлика не е била налична — например за петте месеца между януари и май 2005 г., поради което и не е било налице предимство за цялата система на регулираните тарифи. Освен това, ако се направи съпоставка на периоди, надвишаващи една година, например до 30 декември 2007 г., евентуалното предимство, акумулирано от юни 2005 г., изобщо не е било налице поради спада в средните цени на „общия резерв“, които намаляха драстично, достигайки до 37 EUR/MWh през март 2007 г., докато заложените в регулираните тарифи цени през същия период бяха около 68 EUR/MWh. Всъщност от октомври 2006 г. цените на електроенергията по регулираните тарифи са били много по-високи от цените на едро за доставка (вж. графика 1). Съответно, икономическите ползи и предимства за потребителите, получаващи доставка по регулирани тарифи, налични, когато цените на „общия резерв“ са по-високи от цените на електроенергията по регулираните тарифи, може и да се неутрализират, когато цените на „общия резерв“ са по-ниски от цените на електроенергията, заложени в регулираните тарифи. |
| --- | --- |

(101)

Въпреки това за месечни периоди, по-кратки от една година, такава разлика не е била налична — например за петте месеца между януари и май 2005 г., поради което и не е било налице предимство за цялата система на регулираните тарифи. Освен това, ако се направи съпоставка на периоди, надвишаващи една година, например до 30 декември 2007 г., евентуалното предимство, акумулирано от юни 2005 г., изобщо не е било налице поради спада в средните цени на „общия резерв“, които намаляха драстично, достигайки до 37 EUR/MWh през март 2007 г., докато заложените в регулираните тарифи цени през същия период бяха около 68 EUR/MWh. Всъщност от октомври 2006 г. цените на електроенергията по регулираните тарифи са били много по-високи от цените на едро за доставка (вж. графика 1). Съответно, икономическите ползи и предимства за потребителите, получаващи доставка по регулирани тарифи, налични, когато цените на „общия резерв“ са по-високи от цените на електроенергията по регулираните тарифи, може и да се неутрализират, когато цените на „общия резерв“ са по-ниски от цените на електроенергията, заложени в регулираните тарифи.

| (102) | От това следва, че както за по-кратки от една година месечни периоди през 2005 г., така и за двугодишни периоди, обхващащи част от 2005 г., цените на електроенергията по приложимите през 2005 г. регулирани тарифи не изглежда да са предоставили предимство на групата от потребители, получавали доставка по регулирани тарифи, в сравнение с цените на електроенергия на едро от „общия резерв“ При все това е факт, че приходите от таксите за достъп и регулираните тарифи, заплащани от цялата електроенергийна система, не са били достатъчни, за да се покрият разходите на регулираната система през 2005 г. Следователно е необходимо да се разгледа дали се въвежда подходящ механизъм, гарантиращ изплащането на дефицита. |
| --- | --- |

(102)

От това следва, че както за по-кратки от една година месечни периоди през 2005 г., така и за двугодишни периоди, обхващащи част от 2005 г., цените на електроенергията по приложимите през 2005 г. регулирани тарифи не изглежда да са предоставили предимство на групата от потребители, получавали доставка по регулирани тарифи, в сравнение с цените на електроенергия на едро от „общия резерв“ При все това е факт, че приходите от таксите за достъп и регулираните тарифи, заплащани от цялата електроенергийна система, не са били достатъчни, за да се покрият разходите на регулираната система през 2005 г. Следователно е необходимо да се разгледа дали се въвежда подходящ механизъм, гарантиращ изплащането на дефицита.

Изплащане на дефицита на електроенергийната система през 2005 г.

| (103) | Както е обяснено в съображения 15, 20 и 22, отчетите на електроенергийната система през 2005 г. включват всички регулирани разходи и приходи на системата, без определени приходи да се разпределят за специфични разходи. Например, разходите за пренос и разпределение (4 410 млн. евро) или разходите за помощи за когенерация и за възобновяеми източници на електроенергия (2 701 млн. евро) нито бяха разделени съответно между регулираните приходи от пакетните тарифи на регулирания пазар и/или приходите от регулираните такси за достъп на свободния пазар, нито бяха финансирани при разграничение между тези два вида приходи. Всъщност всички потребители на системата извличат полза и би могло да се очаква да допринесат за покриването на разходите за помощи за ефективни начини на когенерация и за възобновяеми източници на електроенергия, или за услугите по преноса и разпределението. В тази система на некумулативни разходи за всяка тарифа, е невъзможно разходите да се разпределят обективно със задна дата на потребителите на свободния пазар и на потребителите на регулираните тарифи, а в рамките на втората категория — и на 25-те тарифни нива, приложими през 2005 г. От това следва, че е уместно да се анализират потенциалните предимства или липсата на такива в резултат на дефицита за 2005 г. за електроенергийната система като цяло. |
| --- | --- |

(103)

Както е обяснено в съображения 15, 20 и 22, отчетите на електроенергийната система през 2005 г. включват всички регулирани разходи и приходи на системата, без определени приходи да се разпределят за специфични разходи. Например, разходите за пренос и разпределение (4 410 млн. евро) или разходите за помощи за когенерация и за възобновяеми източници на електроенергия (2 701 млн. евро) нито бяха разделени съответно между регулираните приходи от пакетните тарифи на регулирания пазар и/или приходите от регулираните такси за достъп на свободния пазар, нито бяха финансирани при разграничение между тези два вида приходи. Всъщност всички потребители на системата извличат полза и би могло да се очаква да допринесат за покриването на разходите за помощи за ефективни начини на когенерация и за възобновяеми източници на електроенергия, или за услугите по преноса и разпределението. В тази система на некумулативни разходи за всяка тарифа, е невъзможно разходите да се разпределят обективно със задна дата на потребителите на свободния пазар и на потребителите на регулираните тарифи, а в рамките на втората категория — и на 25-те тарифни нива, приложими през 2005 г. От това следва, че е уместно да се анализират потенциалните предимства или липсата на такива в резултат на дефицита за 2005 г. за електроенергийната система като цяло.

| (104) | Във връзка с това в Испания е създаден механизъм за възстановяване в пълен размер на дефицита от 2005 г., който е съвместим с универсалността на отчетите на приложимата по това време система. Проблемът с дефицита на регулирани приходи на електроенергийната система за покриване на разходите на системата беше решен чрез вливане на средства, събрани чрез „такса със специална цел“, предвидена в Кралски указ 809/2006. Възстановяването започна от средата на 2006 г. чрез прилагане на налог от 1,378 % върху пакетните регулирани тарифи и 3,975 % върху таксите за достъп и след това на налози, необходими за възстановяването на сумата от 3,8 милиарда евро, плюс лихвите, за период от 14,5 години, който приключва през 2020 г. (вж. съображения 25 и 26). |
| --- | --- |

(104)

Във връзка с това в Испания е създаден механизъм за възстановяване в пълен размер на дефицита от 2005 г., който е съвместим с универсалността на отчетите на приложимата по това време система. Проблемът с дефицита на регулирани приходи на електроенергийната система за покриване на разходите на системата беше решен чрез вливане на средства, събрани чрез „такса със специална цел“, предвидена в Кралски указ 809/2006. Възстановяването започна от средата на 2006 г. чрез прилагане на налог от 1,378 % върху пакетните регулирани тарифи и 3,975 % върху таксите за достъп и след това на налози, необходими за възстановяването на сумата от 3,8 милиарда евро, плюс лихвите, за период от 14,5 години, който приключва през 2020 г. (вж. съображения 25 и 26).

| (105) | От това следва, че с увеличението, необходимо за последващото изравняване на отчетите на системата от 2005 г., приходите от специалната вноска, предназначени за финансирането на дефицита от 2005 г., позволяват да бъдат изплатени сметките за електроенергия на потребителите на системата, макар и със значително закъснение. |
| --- | --- |

(105)

От това следва, че с увеличението, необходимо за последващото изравняване на отчетите на системата от 2005 г., приходите от специалната вноска, предназначени за финансирането на дефицита от 2005 г., позволяват да бъдат изплатени сметките за електроенергия на потребителите на системата, макар и със значително закъснение.

| (106) | При тези обстоятелства, единствената спорна характеристика на избрания през 2006 г. метод за изплащане на дефицита на електроенергийната система през 2005 г. и за изравняване на отчетите би била ниският лихвен процент, приложим първоначално за годишните плащания за възстановяване на дефицита, а именно референтният EURIBOR без спред. Както е посочено по-подробно в съображения 96 и 97, Испания се е ангажирала да увеличи лихвените проценти, приложими за потребителските дружества — предмет на настоящата процедура. Испания поема ангажимент да приложи спред от 65 б.т. над референтния лихвен процент. |
| --- | --- |

(106)

При тези обстоятелства, единствената спорна характеристика на избрания през 2006 г. метод за изплащане на дефицита на електроенергийната система през 2005 г. и за изравняване на отчетите би била ниският лихвен процент, приложим първоначално за годишните плащания за възстановяване на дефицита, а именно референтният EURIBOR без спред. Както е посочено по-подробно в съображения 96 и 97, Испания се е ангажирала да увеличи лихвените проценти, приложими за потребителските дружества — предмет на настоящата процедура. Испания поема ангажимент да приложи спред от 65 б.т. над референтния лихвен процент.

| (107) | Въвеждането на това изменение на първоначално прилаганата за възстановяване на дефицита от 2005 г. мярка, което изключва битовите потребители и малките предприятия, абонирани на по-високи регулирани тарифи в сравнение с механизма за корекции, изключва всякакво хипотетично предимство за предприятията в резултат на разсрочването на плащанията от 2006 г. насам. Освен това прилагането на налог към стойността на тарифата води до пряко пропорционална зависимост за всяко дружество между абсолютната стойност на възстановената сума и потреблението му на електроенергия. Колкото повече електроенергия се консумира, толкова по-голям е налогът. |
| --- | --- |

(107)

Въвеждането на това изменение на първоначално прилаганата за възстановяване на дефицита от 2005 г. мярка, което изключва битовите потребители и малките предприятия, абонирани на по-високи регулирани тарифи в сравнение с механизма за корекции, изключва всякакво хипотетично предимство за предприятията в резултат на разсрочването на плащанията от 2006 г. насам. Освен това прилагането на налог към стойността на тарифата води до пряко пропорционална зависимост за всяко дружество между абсолютната стойност на възстановената сума и потреблението му на електроенергия. Колкото повече електроенергия се консумира, толкова по-голям е налогът.

Сравнение с цените на пазара на електроенергия

| (108) | На второ място, както изтъкват някои заинтересовани страни, цените на електроенергията, регистрирани в „общия резерв“, не представляват адекватна база за сравнение на цените на електроенергията, плащани от големите потребители в контекста на регулирани тарифи, и пазарните цени. Всъщност с оглед на данните от доклада от 2005 г. на оператора на електроенергийния пазар OMEL, само седем крайни потребители са представлявали 5 % от идващата директно от „общия резерв“ електроенергия, в сравнение със стотици промишлени потребители и големи дружества. Промишлените потребители и други големи потребители, по-специално тези с голямо енергопотребление, за които енергията представлява значителна част от производствените разходи (обикновено 30—40 % за производството на алуминий), искат и получават предвидими условия за цените и доставките. Тези условия фигурират в договори със срокове над един ден. Цените, котирани на час при овърнайт пазар, като при „общия резерв“ на електроенергия, илюстрират средните пазарни цени за доставчиците, обслужващи разнороден набор от клиенти, включително битовите потребители. При все това те не са подходяща база за определяне на цените, които трябва да плащат потребителите с голямо енергопотребление на свободния пазар по договори със срокове над един ден. Противно на становището, изразено в решението за започване на процедурата, разследването показа, че по-ниските от средните цени за „общия резерв“ регулирани тарифи не водят непременно до предимство при пазарните условията за промишлените потребители, тъй като цените на „общия резерв“ не са пазарните цени за по-голямата част от тези потребители, с което се разсейват съмненията в това отношение. |
| --- | --- |

(108)

На второ място, както изтъкват някои заинтересовани страни, цените на електроенергията, регистрирани в „общия резерв“, не представляват адекватна база за сравнение на цените на електроенергията, плащани от големите потребители в контекста на регулирани тарифи, и пазарните цени. Всъщност с оглед на данните от доклада от 2005 г. на оператора на електроенергийния пазар OMEL, само седем крайни потребители са представлявали 5 % от идващата директно от „общия резерв“ електроенергия, в сравнение със стотици промишлени потребители и големи дружества. Промишлените потребители и други големи потребители, по-специално тези с голямо енергопотребление, за които енергията представлява значителна част от производствените разходи (обикновено 30—40 % за производството на алуминий), искат и получават предвидими условия за цените и доставките. Тези условия фигурират в договори със срокове над един ден. Цените, котирани на час при овърнайт пазар, като при „общия резерв“ на електроенергия, илюстрират средните пазарни цени за доставчиците, обслужващи разнороден набор от клиенти, включително битовите потребители. При все това те не са подходяща база за определяне на цените, които трябва да плащат потребителите с голямо енергопотребление на свободния пазар по договори със срокове над един ден. Противно на становището, изразено в решението за започване на процедурата, разследването показа, че по-ниските от средните цени за „общия резерв“ регулирани тарифи не водят непременно до предимство при пазарните условията за промишлените потребители, тъй като цените на „общия резерв“ не са пазарните цени за по-голямата част от тези потребители, с което се разсейват съмненията в това отношение.

| (109) | Освен това изборът в полза на свободния пазар не е бил необратим в Испания през 2005 г. Потребителите са могли непрекъснато да избират сред най-изгодните оферти на регулирания пазар и свободния пазар, което е довело до определено сближаване на цените. Възможността за смяна на опциите за доставка непременно създава предпоставка за намаляване на цените на пазара на дребно по време на най-големите увеличения на цените на едро, като регистрираните в Испания от април 2005 г., докато — когато тази ситуация се обърне, се наблюдава обратният стимул — увеличаване на цените на свободния пазар с цел привеждането им в съответствие с най-високите нива на регулираната тарифа. |
| --- | --- |

(109)

Освен това изборът в полза на свободния пазар не е бил необратим в Испания през 2005 г. Потребителите са могли непрекъснато да избират сред най-изгодните оферти на регулирания пазар и свободния пазар, което е довело до определено сближаване на цените. Възможността за смяна на опциите за доставка непременно създава предпоставка за намаляване на цените на пазара на дребно по време на най-големите увеличения на цените на едро, като регистрираните в Испания от април 2005 г., докато — когато тази ситуация се обърне, се наблюдава обратният стимул — увеличаване на цените на свободния пазар с цел привеждането им в съответствие с най-високите нива на регулираната тарифа.

| (110) | Както бе потвърдено от Асоциацията на независимите доставчици (съображения 42—49), през 2005 г. доставчиците на свободния пазар е трябвало да изпълнят договорите си или да ги прекратят едностранно, ако е възможно, или да предоговарят и да коригират в посока увеличаване цените си, като по този начин поемат риска клиентите да изберат регулирания пазар. Загубите, които доставчиците на свободния пазар твърдят, че са понесли, показват, че цените на свободния пазар през 2005 г., по-специално тези по договорите за една година, които са били изпълнени, са се задържали близко до нивата на съответните регулираните тарифи и поради това тарифите на практика не са осигурили икономическо предимство спрямо реалните цени на свободния пазар. |
| --- | --- |

(110)

Както бе потвърдено от Асоциацията на независимите доставчици (съображения 42—49), през 2005 г. доставчиците на свободния пазар е трябвало да изпълнят договорите си или да ги прекратят едностранно, ако е възможно, или да предоговарят и да коригират в посока увеличаване цените си, като по този начин поемат риска клиентите да изберат регулирания пазар. Загубите, които доставчиците на свободния пазар твърдят, че са понесли, показват, че цените на свободния пазар през 2005 г., по-специално тези по договорите за една година, които са били изпълнени, са се задържали близко до нивата на съответните регулираните тарифи и поради това тарифите на практика не са осигурили икономическо предимство спрямо реалните цени на свободния пазар.

| (111) | Това предполага, че двама хипотетични промишлени потребители, които се конкурират помежду си, би трябвало да имат, при сходни останали фактори, почти едни и същи разходи за електроенергия, ако единият е работил по договор за доставка на електроенергия със срок от една година (от януари до декември 2005 г.) по цените на свободния пазар, а другият е извършвал доставка по регулираните тарифи в рамките на същия период. Всъщност единственото въздействие, оказано от нивото на регулираните тарифи върху цените на свободния пазар през 2005 г., се е изразявало в предоставянето на потребителите на свободния пазар на косвена полза, състояща се в ограничаване на увеличението на цените, дори да се приеме, че такова увеличение е било договорно възможно в хода на годината или за по-дълъг срок (обхващащ цялата 2005 г.). На практика реалната или потенциалната конкуренция между промишлените потребители, които са се снабдявали с електроенергия съответно на свободния или на регулирания пазар, не би могла да бъде нарушена от регулираните тарифи. |
| --- | --- |

(111)

Това предполага, че двама хипотетични промишлени потребители, които се конкурират помежду си, би трябвало да имат, при сходни останали фактори, почти едни и същи разходи за електроенергия, ако единият е работил по договор за доставка на електроенергия със срок от една година (от януари до декември 2005 г.) по цените на свободния пазар, а другият е извършвал доставка по регулираните тарифи в рамките на същия период. Всъщност единственото въздействие, оказано от нивото на регулираните тарифи върху цените на свободния пазар през 2005 г., се е изразявало в предоставянето на потребителите на свободния пазар на косвена полза, състояща се в ограничаване на увеличението на цените, дори да се приеме, че такова увеличение е било договорно възможно в хода на годината или за по-дълъг срок (обхващащ цялата 2005 г.). На практика реалната или потенциалната конкуренция между промишлените потребители, които са се снабдявали с електроенергия съответно на свободния или на регулирания пазар, не би могла да бъде нарушена от регулираните тарифи.

| (112) | Трето, в своето решение за започване на процедурата Комисията изтъкна по-специално ниските нива на регулираната тарифа (23,9 EUR/MWh и 27,0 EUR/MWh), които бяха прилагани през 2005 г. съответно за големите промишлени потребители (тарифа G4) и големите промишлени потребители на безсрочни договори (напр. тарифа 3.4), както е показано в таблица 3 от съображение 30. Както посочват някои трети страни, нивата на регулираните тарифи, които са предмет на оспорване в решението за започване на процедурата, не представляват тарифи, а средни цени след отстъпките. Без отстъпките нивата на базовата тарифа, определени в Указ 2392/2004, които са показани в таблица 1, са били съответно 56,12 EUR/MWh (тарифа 3.4) и 25,44 EUR/MWh (тарифа G4). |
| --- | --- |

(112)

Трето, в своето решение за започване на процедурата Комисията изтъкна по-специално ниските нива на регулираната тарифа (23,9 EUR/MWh и 27,0 EUR/MWh), които бяха прилагани през 2005 г. съответно за големите промишлени потребители (тарифа G4) и големите промишлени потребители на безсрочни договори (напр. тарифа 3.4), както е показано в таблица 3 от съображение 30. Както посочват някои трети страни, нивата на регулираните тарифи, които са предмет на оспорване в решението за започване на процедурата, не представляват тарифи, а средни цени след отстъпките. Без отстъпките нивата на базовата тарифа, определени в Указ 2392/2004, които са показани в таблица 1, са били съответно 56,12 EUR/MWh (тарифа 3.4) и 25,44 EUR/MWh (тарифа G4).

| (113) | Във връзка с това в рамките на официалното разследване са представени доказателства, че регулираните тарифи, приложими към промишлените потребители, посочени в решението за започване на процедурата, са били на нивото на пазарните цени, приложими за целия период между януари и декември 2005 г., както следва: |
| --- | --- |

(113)

Във връзка с това в рамките на официалното разследване са представени доказателства, че регулираните тарифи, приложими към промишлените потребители, посочени в решението за започване на процедурата, са били на нивото на пазарните цени, приложими за целия период между януари и декември 2005 г., както следва:

| (114) | На първо място, бяха предоставени доказателства, че са били налице двустранно договорени пазарни цени на стойност 34,45 EUR/MWh, приложими към потребители с голямо енергопотребление на свободния пазар през 2005 г. (съображения 55—57). Предвид включения в нея марж на пазарна реализация, по-малък от средния марж от десет евро, посочен в решението за започване на официална процедура по разследване, тази пазарна цена сочи цена за доставка около 25,44 EUR/MWh по най-ниската регулирана тарифа (G4) (23,9 EUR/MWh последваща средна цена). Като се вземат предвид обективните разлики, свързани с доставките по регулираната тарифа, напр. 9,7 пъти по-високите обеми на доставките, инвестициите в оборудване за контрол и сроковете за плащане, фактът, че регулираната тарифа е била по-ниска, не изглежда да е предоставил неправомерно икономическо предимство на бенефициерите. |
| --- | --- |

(114)

На първо място, бяха предоставени доказателства, че са били налице двустранно договорени пазарни цени на стойност 34,45 EUR/MWh, приложими към потребители с голямо енергопотребление на свободния пазар през 2005 г. (съображения 55—57). Предвид включения в нея марж на пазарна реализация, по-малък от средния марж от десет евро, посочен в решението за започване на официална процедура по разследване, тази пазарна цена сочи цена за доставка около 25,44 EUR/MWh по най-ниската регулирана тарифа (G4) (23,9 EUR/MWh последваща средна цена). Като се вземат предвид обективните разлики, свързани с доставките по регулираната тарифа, напр. 9,7 пъти по-високите обеми на доставките, инвестициите в оборудване за контрол и сроковете за плащане, фактът, че регулираната тарифа е била по-ниска, не изглежда да е предоставил неправомерно икономическо предимство на бенефициерите.

| (115) | На второ място, наличните доказателства показват, че през декември 2004 г. са могли да бъдат сключени едногодишни договори за доставка на основно натоварване, основани на пазарни цени от 31,05 EUR/MWh, за периода януари—декември 2005 г. Регистрирана е крайна пазарна цена (с допълнителни услуги и такса за достъп) от 36,67 EUR/MWh, което е по-малко от съответната основна тарифа (тарифа 3.4) за промишлени потребители на безсрочни договори със силна модулация на натоварването (вж. съображения 16, 18 и 58). |
| --- | --- |

(115)

На второ място, наличните доказателства показват, че през декември 2004 г. са могли да бъдат сключени едногодишни договори за доставка на основно натоварване, основани на пазарни цени от 31,05 EUR/MWh, за периода януари—декември 2005 г. Регистрирана е крайна пазарна цена (с допълнителни услуги и такса за достъп) от 36,67 EUR/MWh, което е по-малко от съответната основна тарифа (тарифа 3.4) за промишлени потребители на безсрочни договори със силна модулация на натоварването (вж. съображения 16, 18 и 58).

| (116) | Допълнителните отстъпки при регулираните тарифи за управление на търсенето (например модулация на натоварването, непрекъсваемост) позволяват да се постигнат най-ниски средни цени на регулирания пазар за потребителите, които предоставят такива услуги (22). Тези отстъпки, които не са специално разгледани в решението за започване на процедурата, са били предназначени за заплащането на ориентирани към търсенето полезни услуги за мрежата, изискващи корекции, инвестиции или ограничения в рамките на търговски или промишлени процеси. Модулацията на натоварването изисква промишлените или търговските процеси с голямо енергопотребление да се извършват в ненатоварените периоди, а не в пиковите часове, като по този начин се намалява потреблението и напрежението в електрическа мрежа. Аналогично, услугите по непрекъсваемост, предоставяни на мрежата, са икономически полезни, тъй като изискват съгласието на даден промишлен потребител операторът на системата да може прекъсва доставката на електроенергия с кратко предизвестие (от няколко секунди до два часа) и за дълъг период (от един до дванадесет часа), какъвто беше случаят със съответните регулирани тарифи в Испания. |
| --- | --- |

(116)

Допълнителните отстъпки при регулираните тарифи за управление на търсенето (например модулация на натоварването, непрекъсваемост) позволяват да се постигнат най-ниски средни цени на регулирания пазар за потребителите, които предоставят такива услуги (22). Тези отстъпки, които не са специално разгледани в решението за започване на процедурата, са били предназначени за заплащането на ориентирани към търсенето полезни услуги за мрежата, изискващи корекции, инвестиции или ограничения в рамките на търговски или промишлени процеси. Модулацията на натоварването изисква промишлените или търговските процеси с голямо енергопотребление да се извършват в ненатоварените периоди, а не в пиковите часове, като по този начин се намалява потреблението и напрежението в електрическа мрежа. Аналогично, услугите по непрекъсваемост, предоставяни на мрежата, са икономически полезни, тъй като изискват съгласието на даден промишлен потребител операторът на системата да може прекъсва доставката на електроенергия с кратко предизвестие (от няколко секунди до два часа) и за дълъг период (от един до дванадесет часа), какъвто беше случаят със съответните регулирани тарифи в Испания.

| (117) | Ползите от тези услуги, а именно гарантиране на непрекъснатост на доставката на електроенергия, са признати в законодателството на Общността. Директива 2005/89/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 януари 2006 г. относно мерки за гарантиране сигурност на доставките на електрическа енергия и инфраструктурните инвестиции (23) изисква от държавите членки да вземат предвид техниките за управление на търсенето и да предприемат мерки за намаляване на пречките, които препятстват сключването на безсрочни договори, с цел да се поддържа баланса между търсенето и предлагането. Тези услуги допълват и може дори да заменят други регулаторни средства, използвани от оператора на мрежата за осигуряване на съответствие между предлагането и търсенето на електроенергия в мрежата, като по този начин се избягват смущения и прекъсвания на електроенергията, които от социална и икономическа гледна точка са скъпоструващи и могат да доведат до налагане на санкции или задължения. |
| --- | --- |

(117)

Ползите от тези услуги, а именно гарантиране на непрекъснатост на доставката на електроенергия, са признати в законодателството на Общността. Директива 2005/89/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 18 януари 2006 г. относно мерки за гарантиране сигурност на доставките на електрическа енергия и инфраструктурните инвестиции (23) изисква от държавите членки да вземат предвид техниките за управление на търсенето и да предприемат мерки за намаляване на пречките, които препятстват сключването на безсрочни договори, с цел да се поддържа баланса между търсенето и предлагането. Тези услуги допълват и може дори да заменят други регулаторни средства, използвани от оператора на мрежата за осигуряване на съответствие между предлагането и търсенето на електроенергия в мрежата, като по този начин се избягват смущения и прекъсвания на електроенергията, които от социална и икономическа гледна точка са скъпоструващи и могат да доведат до налагане на санкции или задължения.

| (118) | Конкретно в случая с Испания липсата на голям капацитет за междусистемно свързване с други държави членки и значителното навлизане на периодични доставки от възобновяеми енергийни източници през 2005 г. правят тези услуги особено ценни. Мащабът на тяхната икономическа стойност и евентуалните разходи, които е възможно да се избегнат в рамките на електроенергийната система, могат да бъдат илюстрирани чрез направените от испанския оператор на мрежата Red Eléctrica de España разходи за покупката на услуги по балансиране. През 2005 г. Red Eléctrica de España плащаше средно по 65 EUR/MWh за услуги по вторично регулиране за увеличаване на енергията (добавяне на допълнителна енергия в рамките на срок между 15 секунди и 15 минути за балансиране на мрежата); за третично регулиране на увеличаването (добавяне на допълнителна енергия в рамките на срок между 15 минути и 2 часа за попълване на енергийните резерви след вторичното регулиране), като средната цена през 2005 г. е била 78 EUR/MWh, с увеличения до 600 EUR/MWh (24). За улесняване на търсенето и пренасочването му от пиковите часове (модулация на натоварването) или с цел предлагане на капацитет за намаляване на търсенето в критични ситуации (услуги по непрекъсваемост), отстъпките за съответните регулирани тарифи (напр. около 32 EUR/MWh за тарифа 3.4) изглеждат икономически обосновани. |
| --- | --- |

(118)

Конкретно в случая с Испания липсата на голям капацитет за междусистемно свързване с други държави членки и значителното навлизане на периодични доставки от възобновяеми енергийни източници през 2005 г. правят тези услуги особено ценни. Мащабът на тяхната икономическа стойност и евентуалните разходи, които е възможно да се избегнат в рамките на електроенергийната система, могат да бъдат илюстрирани чрез направените от испанския оператор на мрежата Red Eléctrica de España разходи за покупката на услуги по балансиране. През 2005 г. Red Eléctrica de España плащаше средно по 65 EUR/MWh за услуги по вторично регулиране за увеличаване на енергията (добавяне на допълнителна енергия в рамките на срок между 15 секунди и 15 минути за балансиране на мрежата); за третично регулиране на увеличаването (добавяне на допълнителна енергия в рамките на срок между 15 минути и 2 часа за попълване на енергийните резерви след вторичното регулиране), като средната цена през 2005 г. е била 78 EUR/MWh, с увеличения до 600 EUR/MWh (24). За улесняване на търсенето и пренасочването му от пиковите часове (модулация на натоварването) или с цел предлагане на капацитет за намаляване на търсенето в критични ситуации (услуги по непрекъсваемост), отстъпките за съответните регулирани тарифи (напр. около 32 EUR/MWh за тарифа 3.4) изглеждат икономически обосновани.

| (119) | При липса на такива отстъпки за мерки за управление на търсенето, регулираните тарифи за потребителите, свързани към мрежата за високо напрежение (тарифи 1.4 и 2.4), биха били на много по-високо ниво (между 58 и 61 EUR/MWh) за базовата тарифа и 76,2 EUR/MWh за действителната средна цена. При сравнение с пазарните цени от 31,05 EUR/MWh за периода от януари до декември 2005 г., не може да се счита, че пазарните цени са били по-високи от регулираните тарифи, приложими за по-голямата част от промишлените и търговските потребители с голямо потребление. |
| --- | --- |

(119)

При липса на такива отстъпки за мерки за управление на търсенето, регулираните тарифи за потребителите, свързани към мрежата за високо напрежение (тарифи 1.4 и 2.4), биха били на много по-високо ниво (между 58 и 61 EUR/MWh) за базовата тарифа и 76,2 EUR/MWh за действителната средна цена. При сравнение с пазарните цени от 31,05 EUR/MWh за периода от януари до декември 2005 г., не може да се счита, че пазарните цени са били по-високи от регулираните тарифи, приложими за по-голямата част от промишлените и търговските потребители с голямо потребление.

| (120) | Това означава, че макар цените на електроенергията, регистрирани в „общия резерв“, да не са подходяща база за сравнение на цените за електроенергия, заплащани от големите промишлени и търговски потребители, реалните пазарни цени за доставката на електроенергия на крайни потребители по регулираните тарифи през 2005 г. са били съобразени със съответните нива на регулираните тарифи. |
| --- | --- |

(120)

Това означава, че макар цените на електроенергията, регистрирани в „общия резерв“, да не са подходяща база за сравнение на цените за електроенергия, заплащани от големите промишлени и търговски потребители, реалните пазарни цени за доставката на електроенергия на крайни потребители по регулираните тарифи през 2005 г. са били съобразени със съответните нива на регулираните тарифи.

6.   ЗАКЛЮЧЕНИЯ ОТНОСНО МЯРКАТА

| (121) | С оглед на горните съображения, Комисията смята за установено, на първо място, че предприятията, на които е била доставяна електроенергия по пакетни регулирани тарифи, не са извлекли ползи от нивото на тези тарифи и на второ място, предвид поетия от Испания ангажимент за изменение на мярката, закъснението на тези дружества в плащането на част от сметките им за електроенергия за 2005 г. ще доведе до натрупване на съответен лихвен процент. |
| --- | --- |

(121)

С оглед на горните съображения, Комисията смята за установено, на първо място, че предприятията, на които е била доставяна електроенергия по пакетни регулирани тарифи, не са извлекли ползи от нивото на тези тарифи и на второ място, предвид поетия от Испания ангажимент за изменение на мярката, закъснението на тези дружества в плащането на част от сметките им за електроенергия за 2005 г. ще доведе до натрупване на съответен лихвен процент.

| (122) | Следователно тази мярка не води до икономическо предимство в полза на потребителските дружествата. Тъй като критериите по член 107, параграф 1 от ДФЕС са кумулативни, не е необходимо да се разглежда дали са изпълнени другите критерии. |
| --- | --- |

(122)

Следователно тази мярка не води до икономическо предимство в полза на потребителските дружествата. Тъй като критериите по член 107, параграф 1 от ДФЕС са кумулативни, не е необходимо да се разглежда дали са изпълнени другите критерии.

| (123) | Следователно Комисията стига до заключението, че с оглед на схемата, приета от Испания за събиране на дълга от крайните потребители към електроенергийната система, системата на регулирани тарифи, прилагана през 2005 г., не е довела до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Това заключение се отнася за ситуацията и периода от време, обхванати от жалбата, без да се засяга евентуалната оценка от страна на Комисията на мерките, предприети от Испания след 2005 г., |
| --- | --- |

(123)

Следователно Комисията стига до заключението, че с оглед на схемата, приета от Испания за събиране на дълга от крайните потребители към електроенергийната система, системата на регулирани тарифи, прилагана през 2005 г., не е довела до държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от ДФЕС. Това заключение се отнася за ситуацията и периода от време, обхванати от жалбата, без да се засяга евентуалната оценка от страна на Комисията на мерките, предприети от Испания след 2005 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Системата на регулирани тарифи, приложена от Кралство Испания през 2005 г., не представлява държавна помощ по смисъла на член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.

Съставено в Брюксел на 4 февруари 2014 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Заместник-председател

---

(1)  ОВ C 43, 27.2.2007 г., стр. 9.

1

(2)  Вж. бележка под линия 1.

2

(3)  В член 12, параграф 2 от ЗЕС беше предвидено, че тарифите за електроенергия по принцип се определят веднъж годишно, но могат да бъдат коригирани през годината.

3

(4)  В съответствие с член 8 от Кралски указ 1432/2002 средната тарифа не можеше да се увеличава с повече от 1,40 % (на годишна база), а отделните тарифи можеха да се увеличат само с процент, равен на увеличението на средната тарифа: + 0,60 % (общо 2 %).

4

(5)  Кралски указ 2392/2004 от 30 декември за установяване на тарифа за електроенергията за 2005 г., Официален вестник No 315, стр. 42766

5

(6)  Кралски указ—закон No 5/2005 от 11 март 2005 г. относно спешни реформи, целящи стимулиране на производителността и подобряване на обществените поръчки. OВ 62, 14.3.2005 г., стр. 8832.

6

(7)  Невъзвръщаемите разходи са загубите, понесени от традиционни доставчици на електроенергия в резултат на невъзстановими инвестиции, извършени преди либерализацията. Комисията разреши компенсаторни помощи за покриването на тези загуби в съответствие с критериите, установени в методологията за невъзвръщаемите разходи (Съобщение на Комисията относно методологията за анализ на държавните помощи, свързани с невъзвръщаемите разходи), с писмо SG (2001) D/290869 от 6.8.2001 г. С решение SG (2001) D/290553 от 25.7.2001 г. по дело NN 49/99 Комисията разреши на Испания да предостави до 2008 г. на дружествата, от които е поискано предварително да финансират дефицита за 2005 г., компенсации за невъзвръщаемите разходи.

7

(8)  Първа допълнителна разпоредба от Кралски указ 809/2006 от 30 юни 2006 г. за преразглеждане на тарифата за електроенергия, считано от 1 юли 2006 г. OВ 156, 1.7.2006 г.

8

(9)  Испания либерализира пазара на дребно на електроенергия по-рано от предвиденото в директивите за електроенергията от 1996 и 2003 г., които въведоха график за либерализация между 1999 и 2004 г. за крайните търговски потребители (започвайки от най-големите), като либерализацията стана задължителна за сегмента на домакинствата едва от 1 юли 2007 г.

9

(10)  ОВ L 176, 15.7.2003 г., стр. 37.

10

(11)  Член 3, параграф 3 от Директивата за електроенергията гласи: „Държавите членки трябва да гарантират, че всички битови потребители и където държавите членки смятат за подходящо, малки предприятия (а именно предприятия с по-малко от 50 наети служители и годишен оборот или балансов отчет, който не надвишава 10 милиона евро) се ползват от правото на всеобщо обслужване, което представлява правото на получаване на електроенергия с определено качество в рамките на тяхната територия при разумни, лесно и ясно съпоставими и прозрачни цени. За осигуряване на предоставянето на всеобщо обслужване държавите членки може да назначат доставчик от последна инстанция“.

11

(12)  Самата Centrica разделя потребителите на пет групи. Това разделение не съответства на структурата на регулираните тарифи, публикувана в годишната тарифна наредба, както е посочено в съображение 17.

12

(13)  Вж. приложение A, букви б) и в) от Директивата за електроенергията.

13

(14)  Заключения на генералния адвокат по съединени дела C-261/01 и C-262/01, Van Calster, т. 41.

14

(15)  Решение на Съда по съединени дела C-261/01, Van Calster, пак там, т. 49 и 50.

15

(16)  Решение на Комисията от 25 юли 2001 г., държавна помощ NN 49/99 — Испания. Преходен режим на пазара на електроенергия.

16

(17)  Писмо от Комисията до Обединеното кралство от 27 февруари 2002 г. (Държавна помощ N 661/99).

17

(18)  ОВ L 83, 27.3.1999 г., стр. 1.

18

(19)  Wilson, R. (1993) Nonlinear Pricing, Oxford University Press.

19

Nonlinear Pricing

(20)  Castro Rodríguez, F. (1999), Wright tariffs in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption, Utilities Policy, стр. 17—31.

20

Wright tariffs in the Spanish electricity industry, The case of residential consumption

(21)  Решение на Съда на Европейския съюз от 17 март 1993 г. по съединени дела C-72/91 и C-73/91, т. 21; „Въпросната система няма за цел нито чрез предназначението си, нито чрез общата си структура, да създаде предимство, което би представлявало допълнителна тежест за държавата“.

21

(22)  Основният източник на данните от решението за започване на процедурата, е докладът на CNE: „Потреблението на енергия на континенталния пазар през 2005 г.“ от 25.7.2006 г., раздел 2. За големите промишлени потребители (на безсрочни договори и с почасова тарифа за мощност „ПТМ“), докладът показва, че силната модулация на натоварването с доставка в ненатоварени периоди, която изисква корекции в производствените процеси, позволява значителни отстъпки по тарифата.

22

(23)  ОВ L 33, 4.2.2006 г., стр. 22; вж. член 3, параграф 3, буква в) и член 5, параграф 2, буква б).

23

(24)  „El Sistema Eléctrico Español 2005“, стр. 54 и 55, Red Eléctrica de España.

24

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/45 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/45

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 4 февруари 2014 година

относно мярката за тарифите за електроенергия в Испания: разпределителни дружества SA.36559 (C3/07) (ex NN 66/06), прилагана от Испания

(нотифицирано под номер С(2013) 7743)

(само текстът на испански език е автентичен)

(текст от значение за ЕИП)

(2014/457/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 108, параграф 2, първа алинея от него,

като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,

след като прикани заинтересованите страни да представят бележки в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид тези бележки,

като има предвид, че:

ПРОЦЕДУРА

| (1) | С писмо от 27 април 2006 г. дружествата Céntrica plc и Céntrica Energía S.L.U. (наричани по-нататък с общото название „Céntrica“) подадоха жалба до Комисията относно системата на регулираните тарифи за електроенергия, прилагани в Испания през 2005 г. |
| --- | --- |

(1)

С писмо от 27 април 2006 г. дружествата Céntrica plc и Céntrica Energía S.L.U. (наричани по-нататък с общото название „Céntrica“) подадоха жалба до Комисията относно системата на регулираните тарифи за електроенергия, прилагани в Испания през 2005 г.

| (2) | С писмо от 27 юли 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят информация относно горепосочената мярка. Комисията получи въпросната информация с писмо от 22 август 2006 г. |
| --- | --- |

(2)

С писмо от 27 юли 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят информация относно горепосочената мярка. Комисията получи въпросната информация с писмо от 22 август 2006 г.

| (3) | На 12 октомври 2006 г. делото беше регистрирано като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело NN 66/06). |
| --- | --- |

(3)

На 12 октомври 2006 г. делото беше регистрирано като помощ, за която не е постъпило уведомление (дело NN 66/06).

| (4) | С писмо от 9 ноември 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят допълнителни разяснения относно горепосочената мярка. Испанските власти отговориха с писмо от 12 декември 2006 г. |
| --- | --- |

(4)

С писмо от 9 ноември 2006 г. Комисията поиска от испанските власти да предоставят допълнителни разяснения относно горепосочената мярка. Испанските власти отговориха с писмо от 12 декември 2006 г.

| (5) | С писмо от 24 януари 2007 г. Комисията уведоми испанските власти, че е взела решение да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) по отношение на мярката. |
| --- | --- |

(5)

С писмо от 24 януари 2007 г. Комисията уведоми испанските власти, че е взела решение да започне процедурата, предвидена в член 108, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) по отношение на мярката.

| (6) | Решението на Комисията беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят бележки по отношение на мярката. |
| --- | --- |

(6)

Решението на Комисията беше публикувано в Официален вестник на Европейския съюз
   (2). Комисията прикани заинтересованите страни да представят бележки по отношение на мярката.

| (7) | Испанските власти представиха бележките си с писмо от 26 февруари 2007 г. |
| --- | --- |

(7)

Испанските власти представиха бележките си с писмо от 26 февруари 2007 г.

| (8) | Комисията получи бележки от следните заинтересовани страни: Xunta de Galicia (писмо от 23 март 2007 г.), Céntrica (писма от 26 март 2007 г. и 3 юли 2007 г.), ACIE — Asociación de Comercializadores Independientes de Energía (писмо от 26 март 2007 г.), Gobierno de Asturias (писмо от 27 март 2007 г.), AEGE — Asociación de empresas con gran consumo de energía (писмо от 2 април 2007 г.), Asturiana de Zinc — AZSA (писмо от 3 април 2007 г.), Ferroatlántica — productor de metales (писмо от 3 април 2007 г.), Alcoa (писмо от 3 април 2007 г.), UNESA — Asociación Española de la Industria Eléctrica (писмо от 25 април 2007 г.), ENEL Viesgo (писмо от 26 април 2007 г.), Iberdrola (писмо от 26 април 2007 г.), Unión Fenosa Distribución (писмо от 27 април 2007 г.), Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.), Endesa Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.). |
| --- | --- |

(8)

Комисията получи бележки от следните заинтересовани страни: Xunta de Galicia (писмо от 23 март 2007 г.), Céntrica (писма от 26 март 2007 г. и 3 юли 2007 г.), ACIE — Asociación de Comercializadores Independientes de Energía (писмо от 26 март 2007 г.), Gobierno de Asturias (писмо от 27 март 2007 г.), AEGE — Asociación de empresas con gran consumo de energía (писмо от 2 април 2007 г.), Asturiana de Zinc — AZSA (писмо от 3 април 2007 г.), Ferroatlántica — productor de metales (писмо от 3 април 2007 г.), Alcoa (писмо от 3 април 2007 г.), UNESA — Asociación Española de la Industria Eléctrica (писмо от 25 април 2007 г.), ENEL Viesgo (писмо от 26 април 2007 г.), Iberdrola (писмо от 26 април 2007 г.), Unión Fenosa Distribución (писмо от 27 април 2007 г.), Hidrocantábrico Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.), Endesa Distribución Eléctrica (писмо от 27 април 2007 г.).

| (9) | С писма от 15 май и 6 юли 2007 г. Комисията изпрати бележките на заинтересованите страни до испанските власти, за да могат те на свой ред да представят коментарите си, които бяха получени с писмо от 2 август 2007 г. |
| --- | --- |

(9)

С писма от 15 май и 6 юли 2007 г. Комисията изпрати бележките на заинтересованите страни до испанските власти, за да могат те на свой ред да представят коментарите си, които бяха получени с писмо от 2 август 2007 г.

| (10) | Предприятието Céntrica предостави допълнителна информация с писма от 1 юни 2007 г., 28 август 2007 г., 4 февруари 2008 г. и 1 март 2008 г. |
| --- | --- |

(10)

Предприятието Céntrica предостави допълнителна информация с писма от 1 юни 2007 г., 28 август 2007 г., 4 февруари 2008 г. и 1 март 2008 г.

| (11) | С писма от 30 юли 2009 г., 19 март 2010 г., 6 октомври 2011 г., 12 април 2012 г., 31 август 2012 г., 4 февруари 2013 г. и 17 юли 2013 г. Комисията поиска допълнителни разяснения относно въпросната мярка от испанските власти. Те отговориха с писма съответно от 5 октомври 2009 г., 26 април 2010 г., 7 декември 2011 г., 12 юни 2012 г., 18 октомври 2012 г., 11 февруари 2013 г. и 4 октомври 2013 г. |
| --- | --- |

(11)

С писма от 30 юли 2009 г., 19 март 2010 г., 6 октомври 2011 г., 12 април 2012 г., 31 август 2012 г., 4 февруари 2013 г. и 17 юли 2013 г. Комисията поиска допълнителни разяснения относно въпросната мярка от испанските власти. Те отговориха с писма съответно от 5 октомври 2009 г., 26 април 2010 г., 7 декември 2011 г., 12 юни 2012 г., 18 октомври 2012 г., 11 февруари 2013 г. и 4 октомври 2013 г.

| (12) | На 19 април 2013 г. досието беше разделено на две части: дело SA.21817 (C3/07 ех NN 66/06) относно помощите за крайните потребители на електроенергия и дело SA.36559 (C3/07 ех NN 66/06) относно помощите за електроразпределителните дружества. Настоящото решение се занимава изключително с помощите за електроразпределителните дружества. |
| --- | --- |

(12)

На 19 април 2013 г. досието беше разделено на две части: дело SA.21817 (C3/07 ех NN 66/06) относно помощите за крайните потребители на електроенергия и дело SA.36559 (C3/07 ех NN 66/06) относно помощите за електроразпределителните дружества. Настоящото решение се занимава изключително с помощите за електроразпределителните дружества.

ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА

ИСПАНСКАТА ЕЛЕКТРОЕНЕРГИЙНА СИСТЕМА ПРЕЗ 2005 г.

Разграничение между регулирани и нерегулирани дейности

| (13) | В законодателната рамка, установена със Закон 54/1997 от 27 ноември 1997 г. относно сектора на електроенергията (оттук нататък ЗСЕ) — крайъгълен камък на испанската електроенергийна система, — се прави основно разграничение между регулирани дейности и либерализирани дейности. |
| --- | --- |

(13)

В законодателната рамка, установена със Закон 54/1997 от 27 ноември 1997 г. относно сектора на електроенергията (оттук нататък ЗСЕ) — крайъгълен камък на испанската електроенергийна система, — се прави основно разграничение между регулирани дейности и либерализирани дейности.

| (14) | Производството, вносът, износът и доставките на дребно на електроенергия са либерализирани дейности, т.е. дейности, които икономическите оператори могат свободно да упражняват при пазарни условия и върху които държавата не упражнява строг регулаторен контрол, например чрез контрол на цените и условията на доставка. |
| --- | --- |

(14)

Производството, вносът, износът и доставките на дребно на електроенергия са либерализирани дейности, т.е. дейности, които икономическите оператори могат свободно да упражняват при пазарни условия и върху които държавата не упражнява строг регулаторен контрол, например чрез контрол на цените и условията на доставка.

| (15) | За разлика от това разпределението, преносът и дейностите, извършвани от пазарния оператор (3) и от оператора на системата (4), са изцяло регулирани от държавата. Обикновено държавата регулира тези дейности във всяка електроенергийна система, тъй като операторите, които ги развиват, имат de jure или de facto монопол и иначе пред тях не биха съществували никакви пречки да нарушават правилата на конкуренцията, и те биха могли да налагат монополни цени, по-високи от нормалната пазарна цена. |
| --- | --- |

(15)

За разлика от това разпределението, преносът и дейностите, извършвани от пазарния оператор (3) и от оператора на системата (4), са изцяло регулирани от държавата. Обикновено държавата регулира тези дейности във всяка електроенергийна система, тъй като операторите, които ги развиват, имат de jure или de facto монопол и иначе пред тях не биха съществували никакви пречки да нарушават правилата на конкуренцията, и те биха могли да налагат монополни цени, по-високи от нормалната пазарна цена.

Разпределение само по себе си и доставка по регулирани тарифи

| (16) | През 2005 г. разпределението включва три вида регулирани дейности в испанската електроенергийна система. Първото е самото разпределение. Този вид разпределение представлява пренос на електроенергия до точките на потребление посредством разпределителни мрежи и се явява монопол, тъй като не съществуват алтернативни мрежи. Вторият вид включва някои дейности на търговско управление, тясно свързани с разпределението, като отчитането на електромери, сключването на договори, фактурирането, предоставянето на услуги на клиентите и др. През 2005 г. третата регулирана дейност бяха доставките по регулирана тарифа и по закон те се падаха на разпределителните дружества в добавка към основната възложена им от закона задача (да управляват електроразпределителните мрежи и да предоставят достъп до тях) (5). След реформата, завършена през 2009 г., разпределителните дружества вече не доставят електроенергия по регулирани тарифи. |
| --- | --- |

(16)

През 2005 г. разпределението включва три вида регулирани дейности в испанската електроенергийна система. Първото е самото разпределение. Този вид разпределение представлява пренос на електроенергия до точките на потребление посредством разпределителни мрежи и се явява монопол, тъй като не съществуват алтернативни мрежи. Вторият вид включва някои дейности на търговско управление, тясно свързани с разпределението, като отчитането на електромери, сключването на договори, фактурирането, предоставянето на услуги на клиентите и др. През 2005 г. третата регулирана дейност бяха доставките по регулирана тарифа и по закон те се падаха на разпределителните дружества в добавка към основната възложена им от закона задача (да управляват електроразпределителните мрежи и да предоставят достъп до тях) (5). След реформата, завършена през 2009 г., разпределителните дружества вече не доставят електроенергия по регулирани тарифи.

| (17) | По закон разпределителните дружества трябваше да купуват електроенергията, необходима за снабдяване на клиентите, подлежащи на регулиране на организирания пазар на едро („общ резерв“), по цена за деня (пределна цена на системата или „цена на общия резерв“), или директно за снабдяване на производителите на енергия от възобновяеми източници (6), и след това да препродават електроенергията на крайните потребители по приложимата регулирана тарифа. |
| --- | --- |

(17)

По закон разпределителните дружества трябваше да купуват електроенергията, необходима за снабдяване на клиентите, подлежащи на регулиране на организирания пазар на едро („общ резерв“), по цена за деня (пределна цена на системата или „цена на общия резерв“), или директно за снабдяване на производителите на енергия от възобновяеми източници (6), и след това да препродават електроенергията на крайните потребители по приложимата регулирана тарифа.

Роля на разпределителните дружества като финансови посредници на системата

| (18) | През 2005 г. имаше не по-малко от 25 различни регулирани тарифи за крайните потребители в зависимост от равнището, профила и/или използването за потребление, и напрежението на връзката към мрежата. Междувременно спрямо крайните потребители се прилагаха още девет регулирани такси за достъп до мрежата на свободния пазар, също основаващи се на напрежението на връзката и други характеристики (7). На свободния пазар крайните потребители плащаха таксите за достъп до мрежата на доставчиците, които на свой ред ги прехвърляха върху разпределителните дружества. На регулирания пазар таксите за достъп до мрежата бяха включени в обща регулирана тарифа, която крайните потребители плащаха на разпределителните дружества (т.е. бяха заложени). От 2005 г. насам Испания направи промени в системата на регулираните тарифи. Последната промяна е от 2013 г., когато Испания прие нова законодателна рамка за електроенергийния сектор (Закон 24/13), която включва, наред с други мерки, регулаторна реформа на цените на пазара на дребно. Испания обяви, че този нов закон и правилата за прилагането му ще бъдат разработени през 2014 г. |
| --- | --- |

(18)

През 2005 г. имаше не по-малко от 25 различни регулирани тарифи за крайните потребители в зависимост от равнището, профила и/или използването за потребление, и напрежението на връзката към мрежата. Междувременно спрямо крайните потребители се прилагаха още девет регулирани такси за достъп до мрежата на свободния пазар, също основаващи се на напрежението на връзката и други характеристики (7). На свободния пазар крайните потребители плащаха таксите за достъп до мрежата на доставчиците, които на свой ред ги прехвърляха върху разпределителните дружества. На регулирания пазар таксите за достъп до мрежата бяха включени в обща регулирана тарифа, която крайните потребители плащаха на разпределителните дружества (т.е. бяха заложени). От 2005 г. насам Испания направи промени в системата на регулираните тарифи. Последната промяна е от 2013 г., когато Испания прие нова законодателна рамка за електроенергийния сектор (Закон 24/13), която включва, наред с други мерки, регулаторна реформа на цените на пазара на дребно. Испания обяви, че този нов закон и правилата за прилагането му ще бъдат разработени през 2014 г.

| (19) | Решението за равнищата на пакетните регулирани тарифи и на регулираните такси за достъп до мрежата се вземаше предварително и еднократно за цялата година, обикновено преди края на година N+1, макар че равнищата можеха да бъдат коригирани целогодишно (8). Въпреки това годишното повишение на тарифите не можеше да надхвърля определена максимална стойност (9). По принцип всички равнища на тарифите и таксите се фиксираха въз основа на прогнози, за да се гарантира, че регулираните приходи, получени от тяхното прилагане, са достатъчни за покриване на всички регулирани разходи на електроенергийната система. През 2005 г. тези регулирани разходи на системата включваха разходите за доставка на енергия за пакетните тарифи, разходите за закупуване на енергия от специалните подпомагани режими (възобновяеми енергийни източници, комбинирано производство и т.н.), разходите за пренос и разпределение, мерките за управление на търсенето, допълнителните разходи за производството на електроенергия на испанските острови, подкрепата за въглищата с местен произход, дефицитите от предходните години и др. |
| --- | --- |

(19)

Решението за равнищата на пакетните регулирани тарифи и на регулираните такси за достъп до мрежата се вземаше предварително и еднократно за цялата година, обикновено преди края на година N+1, макар че равнищата можеха да бъдат коригирани целогодишно (8). Въпреки това годишното повишение на тарифите не можеше да надхвърля определена максимална стойност (9). По принцип всички равнища на тарифите и таксите се фиксираха въз основа на прогнози, за да се гарантира, че регулираните приходи, получени от тяхното прилагане, са достатъчни за покриване на всички регулирани разходи на електроенергийната система. През 2005 г. тези регулирани разходи на системата включваха разходите за доставка на енергия за пакетните тарифи, разходите за закупуване на енергия от специалните подпомагани режими (възобновяеми енергийни източници, комбинирано производство и т.н.), разходите за пренос и разпределение, мерките за управление на търсенето, допълнителните разходи за производството на електроенергия на испанските острови, подкрепата за въглищата с местен произход, дефицитите от предходните години и др.

| (20) | В регулаторната схема на Испания разпределителните дружества бяха и продължават да бъдат основните финансови посредници на системата. Те управляваха всички приходи в системата на регулираните тарифи, т.е. разходите за достъп до мрежата и постъпленията от пакетните тарифи. Тези приходи, известни общо като платими приходи, се използваха за покриване на всички регулирани разходи на системата. Не съществуваха норми, съгласно които определена категория приходи или част от тях да се заделят за конкретна категория разходи или за част от тях. В резултат на това приходите от таксите за достъп до мрежата не бяха предназначени за цялостно или частично покриване на по-високите разходи за подпомагане на електроенергията от възобновяеми източници или на разходите за производство на електроенергия на испанските острови. |
| --- | --- |

(20)

В регулаторната схема на Испания разпределителните дружества бяха и продължават да бъдат основните финансови посредници на системата. Те управляваха всички приходи в системата на регулираните тарифи, т.е. разходите за достъп до мрежата и постъпленията от пакетните тарифи. Тези приходи, известни общо като платими приходи, се използваха за покриване на всички регулирани разходи на системата. Не съществуваха норми, съгласно които определена категория приходи или част от тях да се заделят за конкретна категория разходи или за част от тях. В резултат на това приходите от таксите за достъп до мрежата не бяха предназначени за цялостно или частично покриване на по-високите разходи за подпомагане на електроенергията от възобновяеми източници или на разходите за производство на електроенергия на испанските острови.

| (21) | Нетирането на сметките се осъществяваше при процес на ликвидация, извършван под прекия контрол на испанския регулатор — Националната комисия по енергетика (Comisión Nacional de Energía, „CNE“). Възнаграждението на разпределителните дружества (за дейностите, свързани с разпределението само по себе си) също идваше от платимите приходи след приспадане на всички останали разходи. |
| --- | --- |

(21)

Нетирането на сметките се осъществяваше при процес на ликвидация, извършван под прекия контрол на испанския регулатор — Националната комисия по енергетика (Comisión Nacional de Energía, „CNE“). Възнаграждението на разпределителните дружества (за дейностите, свързани с разпределението само по себе си) също идваше от платимите приходи след приспадане на всички останали разходи.

Разпределителни дружества спрямо доставчици и съответни цени

| (22) | Следователно, на испанския пазар на дребно на електроенергия през 2005 г. действаха две категории оператори: разпределителните дружества, задължени да продават по регулирани тарифи, и доставчиците, които продаваха при свободно договаряни условия. По исторически причини в Испания разпределителните дружества са част от вертикално интегрирани групи — оформилите се с течение на времето оператори, които по традиция са експлоатирали разпределителните мрежи в определени географски области и са се променяли единствено вследствие на сливания и консолидиране. На регулирания пазар разпределителните дружества прилагаха пакетни тарифи, при които не се прави разлика между разходите за закупуване на енергия и разходите за достъп до мрежата. |
| --- | --- |

(22)

Следователно, на испанския пазар на дребно на електроенергия през 2005 г. действаха две категории оператори: разпределителните дружества, задължени да продават по регулирани тарифи, и доставчиците, които продаваха при свободно договаряни условия. По исторически причини в Испания разпределителните дружества са част от вертикално интегрирани групи — оформилите се с течение на времето оператори, които по традиция са експлоатирали разпределителните мрежи в определени географски области и са се променяли единствено вследствие на сливания и консолидиране. На регулирания пазар разпределителните дружества прилагаха пакетни тарифи, при които не се прави разлика между разходите за закупуване на енергия и разходите за достъп до мрежата.

| (23) | Доставчиците могат да принадлежат към вертикално интегрирани групи (които обикновено имат различни поделения за производство, разпределение и доставка) или да бъдат нови участници на пазара. Новите участници често нямат производствен капацитет и извършват дейности само на пазара на дребно. Céntrica е един от тези нови участници. На свободния пазар доставчиците налагаха цени, които трябваше да покрият таксата за достъп до мрежата (която такса бяха длъжни да платят на разпределителните дружества), разходите за закупуване на енергия (разходи за закупуване на пазара на едро или разходи за собствено производство на енергия в случай на вертикално интегрирани предприятия) и един „марж за пазарна реализация“, който покриваше други разходи (разходи за пускане на пазара, информационни системи, фактуриране и др.), както и възнаграждение върху инвестирания капитал. |
| --- | --- |

(23)

Доставчиците могат да принадлежат към вертикално интегрирани групи (които обикновено имат различни поделения за производство, разпределение и доставка) или да бъдат нови участници на пазара. Новите участници често нямат производствен капацитет и извършват дейности само на пазара на дребно. Céntrica е един от тези нови участници. На свободния пазар доставчиците налагаха цени, които трябваше да покрият таксата за достъп до мрежата (която такса бяха длъжни да платят на разпределителните дружества), разходите за закупуване на енергия (разходи за закупуване на пазара на едро или разходи за собствено производство на енергия в случай на вертикално интегрирани предприятия) и един „марж за пазарна реализация“, който покриваше други разходи (разходи за пускане на пазара, информационни системи, фактуриране и др.), както и възнаграждение върху инвестирания капитал.

| (24) | През 2005 г. съвместното съществуване на свободния пазар и регулирания пазар, и по-специално възможността крайните потребители да преминават свободно от единия на другия, означаваше, че регулираните тарифи действат като референтна цена (или de facto като ограничение) на цените на свободния пазар. Ето защо даден доставчик можеше да работи рентабилно в определен пазарен сегмент само ако беше налице положителен марж за пазарна реализация, т.е. определена разлика между цената на дребно — в случая регулирана тарифа, на която е имал право клиентът, — и общите разходи, направени за предоставяне на услугата на клиентите. |
| --- | --- |

(24)

През 2005 г. съвместното съществуване на свободния пазар и регулирания пазар, и по-специално възможността крайните потребители да преминават свободно от единия на другия, означаваше, че регулираните тарифи действат като референтна цена (или de facto като ограничение) на цените на свободния пазар. Ето защо даден доставчик можеше да работи рентабилно в определен пазарен сегмент само ако беше налице положителен марж за пазарна реализация, т.е. определена разлика между цената на дребно — в случая регулирана тарифа, на която е имал право клиентът, — и общите разходи, направени за предоставяне на услугата на клиентите.

Тарифният дефицит за 2005 г.

| (25) | През 2005 г. равнището, на което бяха установени регулираните тарифи и таксите за достъп до мрежата, не даваше възможност за генериране на достатъчно приходи, за да бъдат възстановени всички вписани впоследствие разходи на системата за цялата година. Окончателната ликвидационна процедура за 2005 г., извършена от CNE в края на годината, установи дефицит в размер на 3 811 млн. евро. Това не беше първият път, при който ликвидационната процедура установява дефицит, но размерът му за 2005 г. беше безпрецедентен. През 2000 г., 2001 г. и 2002 г. вече бяха отчетени по-ниски нива на дефицит. |
| --- | --- |

(25)

През 2005 г. равнището, на което бяха установени регулираните тарифи и таксите за достъп до мрежата, не даваше възможност за генериране на достатъчно приходи, за да бъдат възстановени всички вписани впоследствие разходи на системата за цялата година. Окончателната ликвидационна процедура за 2005 г., извършена от CNE в края на годината, установи дефицит в размер на 3 811 млн. евро. Това не беше първият път, при който ликвидационната процедура установява дефицит, но размерът му за 2005 г. беше безпрецедентен. През 2000 г., 2001 г. и 2002 г. вече бяха отчетени по-ниски нива на дефицит.

| (26) | Наред с други неща правителството подцени реалните разходи за закупуване на електроенергия. И тъй, макар най-общо казано консумацията на електроенергия от крайните потребители както на регулирания, така и на свободния пазар да нарасна през 2005 г. съгласно прогнозите от декември 2004 г., непредвидените повишения на цените, настъпили през годината, вдигнаха цените на едро до 62,4 EUR/MWh през 2005 г., докато през 2004 г. стойността им беше 35,61 EUR/MWh, така че средната цена на едро през 2005 г. беше 59,47 EUR/MWh. Сред причините за това увеличение бяха изключително сухата година (което доведе до намаляване на производството на електроенергия от водноелектрически централи с 55 %), повишаването на цените на нефта, въздействието върху пазарната цена на квотите за емисии на CO2, получени безплатно по схемата на ЕС за търговия с емисии на парникови газове, и нарастване на търсенето на енергия, надвишаващо ръста на БВП. |
| --- | --- |

(26)

Наред с други неща правителството подцени реалните разходи за закупуване на електроенергия. И тъй, макар най-общо казано консумацията на електроенергия от крайните потребители както на регулирания, така и на свободния пазар да нарасна през 2005 г. съгласно прогнозите от декември 2004 г., непредвидените повишения на цените, настъпили през годината, вдигнаха цените на едро до 62,4 EUR/MWh през 2005 г., докато през 2004 г. стойността им беше 35,61 EUR/MWh, така че средната цена на едро през 2005 г. беше 59,47 EUR/MWh. Сред причините за това увеличение бяха изключително сухата година (което доведе до намаляване на производството на електроенергия от водноелектрически централи с 55 %), повишаването на цените на нефта, въздействието върху пазарната цена на квотите за емисии на CO2, получени безплатно по схемата на ЕС за търговия с емисии на парникови газове, и нарастване на търсенето на енергия, надвишаващо ръста на БВП.

| (27) | Испанският регулатор CNE посочи, че средно през 2005 г. пакетните тарифи не са отразявали всички разходи за доставка, и по-специално разходите за закупуване на енергия на пазара на едро. По-специално, както се вижда от диаграмата по-долу, само през пет месеца — между януари и февруари 2005 г. и впоследствие в периода между април и юни 2005 г. — цените на енергията, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, са били под пазарните цени на едро на електроенергията. Въпреки това, между октомври 2006 г. и декември 2007 г. се случи обратното — през този 14-месечен период средните цени на едро спаднаха внезапно под цените на енергията, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, с доста по-голяма разлика от наблюдаваната през седемте месеца на 2005 г., през които цените на едро са били по-високи от заложените цени в пакетните тарифи.

  Диаграма 1


  Среднопретеглена цена на пазара на едро в сравнение с цената на енергията, включена по подразбиране в пакетната тарифа



  Източник: CNE, Доклад относно развитието на конкуренцията на пазарите на газ и електроенергия. Период 2005—2007 г., стр. 84. |
| --- | --- |

(27)

Испанският регулатор CNE посочи, че средно през 2005 г. пакетните тарифи не са отразявали всички разходи за доставка, и по-специално разходите за закупуване на енергия на пазара на едро. По-специално, както се вижда от диаграмата по-долу, само през пет месеца — между януари и февруари 2005 г. и впоследствие в периода между април и юни 2005 г. — цените на енергията, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, са били под пазарните цени на едро на електроенергията. Въпреки това, между октомври 2006 г. и декември 2007 г. се случи обратното — през този 14-месечен период средните цени на едро спаднаха внезапно под цените на енергията, заложени в средните пакетни регулирани тарифи, с доста по-голяма разлика от наблюдаваната през седемте месеца на 2005 г., през които цените на едро са били по-високи от заложените цени в пакетните тарифи.

Диаграма 1

Среднопретеглена цена на пазара на едро в сравнение с цената на енергията, включена по подразбиране в пакетната тарифа

Източник: CNE, Доклад относно развитието на конкуренцията на пазарите на газ и електроенергия. Период 2005—2007 г., стр. 84.

| (28) | Един важен фактор, който също допринесе за увеличаване на общите разходи на системата, беше високото равнище на субсидиите за производството на енергия от възобновяеми източници. По-специално производителите на енергия от възобновяеми източници можеха да изберат да участват пряко в „общия резерв“. През 2005 г. този вариант се оказа особено привлекателен, така че в „общия резерв“ участва по-голям брой производители на енергия от възобновяеми източници от първоначално предвидения, което доведе до по-високи разходи за системата. Освен това прякото подпомагане за разходите за непродадената на общия резерв електроенергия по специалния режим (енергия от възобновяеми източници, комбинирано производство), които разходи се регистрираха като регулиран разход в отчетността, през 2005 г. възлизаше на 2 701 млн. евро, което представляваше увеличение от 5,75 % в сравнение с 2004 г. За илюстрация, през 2004 г. разходите на системата за пренос и разпределение възлизаха на 4 142 млн. евро, през 2005 г. — на 4 410 млн. евро, а през 2006 г. — на 4 567 млн. евро. |
| --- | --- |

(28)

Един важен фактор, който също допринесе за увеличаване на общите разходи на системата, беше високото равнище на субсидиите за производството на енергия от възобновяеми източници. По-специално производителите на енергия от възобновяеми източници можеха да изберат да участват пряко в „общия резерв“. През 2005 г. този вариант се оказа особено привлекателен, така че в „общия резерв“ участва по-голям брой производители на енергия от възобновяеми източници от първоначално предвидения, което доведе до по-високи разходи за системата. Освен това прякото подпомагане за разходите за непродадената на общия резерв електроенергия по специалния режим (енергия от възобновяеми източници, комбинирано производство), които разходи се регистрираха като регулиран разход в отчетността, през 2005 г. възлизаше на 2 701 млн. евро, което представляваше увеличение от 5,75 % в сравнение с 2004 г. За илюстрация, през 2004 г. разходите на системата за пренос и разпределение възлизаха на 4 142 млн. евро, през 2005 г. — на 4 410 млн. евро, а през 2006 г. — на 4 567 млн. евро.

Механизъм, приет за предварително финансиране и изплащане на дефицита

| (29) | Образуването на дефицит не мина незабелязано. Още през март 2005 г., когато стана ясно, че се трупа тарифен дефицит, испанските власти разпоредиха по силата на член 24 от Кралски указ-закон 5/2005 (10) необходимите средства за покриване на разликата да бъдат предоставени от петте големи „електрически компании с право на вземания“ — предприятията с право да получат компенсации за невъзвръщаемите разходи (11), в съответствие със следните проценти:






  — | Iberdrola, S.A.: 35,01 % |
| --- | --- | --- |

(29)

Образуването на дефицит не мина незабелязано. Още през март 2005 г., когато стана ясно, че се трупа тарифен дефицит, испанските власти разпоредиха по силата на член 24 от Кралски указ-закон 5/2005 (10) необходимите средства за покриване на разликата да бъдат предоставени от петте големи „електрически компании с право на вземания“ — предприятията с право да получат компенсации за невъзвръщаемите разходи (11), в съответствие със следните проценти:

—

Iberdrola, S.A.: 35,01 %

| — | Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 % |
| --- | --- |

—

Unión Eléctrica Fenosa, S.A.: 12,84 %

| — | Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A. 6,08 % |
| --- | --- |

—

Hidroeléctrica del Cantábrico, S.A. 6,08 %

| — | Endesa, S.A.: 44,16 % |
| --- | --- |

—

Endesa, S.A.: 44,16 %

| — | Elcogas, S.A.: 1,91 % |
| --- | --- |

—

Elcogas, S.A.: 1,91 %

| (30) | Отрицателното салдо по сметката за невъзвръщаемите разходи би породило право на вземания, представляващо правото на дружествата да получават приходи от потребителите на електроенергия в бъдеще. Доставчиците биха могли да секюритизират тези права и да ги предлагат на пазара. Тези дружества, с изключение на Elcogás SA, са дружества майки на вертикално интегрирани предприятия, които обикновено извършват дейност в производството на електроенергия, както и в сектора на електроразпределението чрез разпределителни клонове. Както е предвидено в член 24 на Кралски указ-закон No 5/2005, основанията и критериите за определянето на тези пет дружества за целите на предварителното финансиране на тарифния дефицит от 2005 г. — а не на други предприятия, извършващи дейност на испанския пазар на електроенергия, — изглежда са правото им да получават компенсация за невъзвръщаеми разходи, а не например дейността им в сектора на електроразпределението. Всъщност Elcogás SA е било и все още е дружество, опериращо единствено в сектора на производството на електроенергия (12). Също така, за целите на предварителното финансиране на дефицита в електроенергийната система през следващите години Испания е определяла последователно дружеството майка на предприятието (т.е. Endesa S.A Iberdrola S.A.) и неговия клон за производство на електроенергия (Endesa Generación S.A. Iberdrola Generación S.A. с Кралски указ — Закон 6/2009), но никога електроразпределителния клон (т.е. Endesa Distribución Eléctrica, S.L, притежавано дъщерно дружество, отговарящо за електроразпределението при системата от регулирани тарифи през 2005 г.). |
| --- | --- |

(30)

Отрицателното салдо по сметката за невъзвръщаемите разходи би породило право на вземания, представляващо правото на дружествата да получават приходи от потребителите на електроенергия в бъдеще. Доставчиците биха могли да секюритизират тези права и да ги предлагат на пазара. Тези дружества, с изключение на Elcogás SA, са дружества майки на вертикално интегрирани предприятия, които обикновено извършват дейност в производството на електроенергия, както и в сектора на електроразпределението чрез разпределителни клонове. Както е предвидено в член 24 на Кралски указ-закон No 5/2005, основанията и критериите за определянето на тези пет дружества за целите на предварителното финансиране на тарифния дефицит от 2005 г. — а не на други предприятия, извършващи дейност на испанския пазар на електроенергия, — изглежда са правото им да получават компенсация за невъзвръщаеми разходи, а не например дейността им в сектора на електроразпределението. Всъщност Elcogás SA е било и все още е дружество, опериращо единствено в сектора на производството на електроенергия (12). Също така, за целите на предварителното финансиране на дефицита в електроенергийната система през следващите години Испания е определяла последователно дружеството майка на предприятието (т.е. Endesa S.A Iberdrola S.A.) и неговия клон за производство на електроенергия (Endesa Generación S.A. Iberdrola Generación S.A. с Кралски указ — Закон 6/2009), но никога електроразпределителния клон (т.е. Endesa Distribución Eléctrica, S.L, притежавано дъщерно дружество, отговарящо за електроразпределението при системата от регулирани тарифи през 2005 г.).

| (31) | През юни 2006 г. испанските власти взеха решение относно начините за финансиране на дефицита за 2005 г. от потребителите на електроенергия посредством регулираните тарифи. С Кралски указ 809/2006 (13) испанските власти постановиха, че потребителите ще плащат дефицита за 2005 г. (или по-точно вземанията, предоставени на петимата избрани доставчици) в продължение на 14 1/2 години посредством специален налог, прилаган както спрямо пакетните тарифи, така и спрямо тарифите за достъп. Налогът, изчислен като годишната сума, необходима за линейното възстановяване на текущата нетна стойност на дефицита за 2005 г. за период от 14 1/2 години, беше фиксиран на 1,378 % от пакетната тарифа и на 3,975 % от тарифата за достъп за 2006 г. Приложимият лихвен процент беше тримесечният Euribor. |
| --- | --- |

(31)

През юни 2006 г. испанските власти взеха решение относно начините за финансиране на дефицита за 2005 г. от потребителите на електроенергия посредством регулираните тарифи. С Кралски указ 809/2006 (13) испанските власти постановиха, че потребителите ще плащат дефицита за 2005 г. (или по-точно вземанията, предоставени на петимата избрани доставчици) в продължение на 14 1/2 години посредством специален налог, прилаган както спрямо пакетните тарифи, така и спрямо тарифите за достъп. Налогът, изчислен като годишната сума, необходима за линейното възстановяване на текущата нетна стойност на дефицита за 2005 г. за период от 14 1/2 години, беше фиксиран на 1,378 % от пакетната тарифа и на 3,975 % от тарифата за достъп за 2006 г. Приложимият лихвен процент беше тримесечният Euribor.

| (32) | Този налог беше представен като „такса със специална цел“. Испанските власти разпоредиха приходите от вноската за финансиране на дефицита за 2005 г. да се събират в депозитната сметка, управлявана от CNE. След това CNE щеше да прехвърля средствата към титулярите на вземанията, т.е. произвеждащите електроенергия дружества, които са финансирали дефицита, или към субектите, които впоследствие са закупили вземанията, според дела на дефицита, финансиран от всеки от тях. |
| --- | --- |

(32)

Този налог беше представен като „такса със специална цел“. Испанските власти разпоредиха приходите от вноската за финансиране на дефицита за 2005 г. да се събират в депозитната сметка, управлявана от CNE. След това CNE щеше да прехвърля средствата към титулярите на вземанията, т.е. произвеждащите електроенергия дружества, които са финансирали дефицита, или към субектите, които впоследствие са закупили вземанията, според дела на дефицита, финансиран от всеки от тях.

Въздействие на равнищата на тарифите на испанския пазар

| (33) | През 2005 г. 37,49 % от търсенето на електроенергия в Испания са задоволяваше на свободния пазар. Това количество съответства на един относително ограничен брой потребители: едва 8,5 % от потребителите се бяха насочили към свободния пазар, а 91,5 % продължаваха да използват регулираните тарифи (което представлява спад спрямо отчетените през 2004 г. 97 %). Потребителите на високо напрежение (предимно промишлени предприятия) бяха основната група, присъстваща на свободния пазар, като 38,9 % от тях бяха упражнили тази възможност и закупените от тях количества представляваха 29 % от общото потребление на електроенергия в континентална Испания през 2005 г. По-голямата част от домакинствата и дребните потребители на ниско напрежение, станали допустими през 2003 г. (14), останаха на регулирани тарифи, но въпреки това през 2005 г. също масово преминаха към свободния пазар. Към 31 декември 2005 г. повече от два милиона потребители бяха на свободния пазар (цифрата беше 1,3 млн. през 2004 г.). |
| --- | --- |

(33)

През 2005 г. 37,49 % от търсенето на електроенергия в Испания са задоволяваше на свободния пазар. Това количество съответства на един относително ограничен брой потребители: едва 8,5 % от потребителите се бяха насочили към свободния пазар, а 91,5 % продължаваха да използват регулираните тарифи (което представлява спад спрямо отчетените през 2004 г. 97 %). Потребителите на високо напрежение (предимно промишлени предприятия) бяха основната група, присъстваща на свободния пазар, като 38,9 % от тях бяха упражнили тази възможност и закупените от тях количества представляваха 29 % от общото потребление на електроенергия в континентална Испания през 2005 г. По-голямата част от домакинствата и дребните потребители на ниско напрежение, станали допустими през 2003 г. (14), останаха на регулирани тарифи, но въпреки това през 2005 г. също масово преминаха към свободния пазар. Към 31 декември 2005 г. повече от два милиона потребители бяха на свободния пазар (цифрата беше 1,3 млн. през 2004 г.).

| (34) | Въпреки това, средното ценово предимство, предлагано от регулираните тарифи през 2005 г., трябва да се разглежда успоредно със закъснялото до известна степен връщане на потребителите на регулирания пазар. Както е показано в таблица 2, броят на потребителите, задоволяващи потребностите си на свободния пазар, се е увеличил през 2005 г., но през 2006 г. е намалял до процента (8,15 %), отчетен през първата половина на 2005 г. Също така, наблюдаваното през декември 2004 г. намаляване на количеството енергия, подадена на крайните потребители на свободния пазар през декември 2004 г., е продължило през първата половина на 2005 г. И макар че се е забавило чувствително между юни и септември 2005 г., е продължило през декември същата година и през 2006 г.

  Таблица 2


  Дял на центровете за доставка и дял на енергията на свободния пазар (като процент от целия пазар) за периода 2004—2006 г.


















  Електроенергия | 2004 г. | 2005 г. | 2006 г. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| | март | юни | септември | декември | март | юни | септември | декември | март | юни | септември | декември |
| Като процент от центровете за доставка | 1,53 % | 2,82 % | 4,21 % | 5,73 % | 7,42 % | 9,42 % | 10,37 % | 10,66 % | 10,20 % | 9,28 % | 8,86 % | 8,15 % |
| Като процент от енергията | 29,30 % | 33,60 % | 36,19 % | 33,57 % | 33,15 % | 35,34 % | 41,39 % | 37,41 % | 29,38 % | 27,10 % | 25,74 % | 24,87 % |
| Източник: доклад на CNE „Информационна бележка относно доставките на електроенергия и природен газ на либерализираните пазари, актуализиран вариант от 31 декември 2006 г.“ |

(34)

Въпреки това, средното ценово предимство, предлагано от регулираните тарифи през 2005 г., трябва да се разглежда успоредно със закъснялото до известна степен връщане на потребителите на регулирания пазар. Както е показано в таблица 2, броят на потребителите, задоволяващи потребностите си на свободния пазар, се е увеличил през 2005 г., но през 2006 г. е намалял до процента (8,15 %), отчетен през първата половина на 2005 г. Също така, наблюдаваното през декември 2004 г. намаляване на количеството енергия, подадена на крайните потребители на свободния пазар през декември 2004 г., е продължило през първата половина на 2005 г. И макар че се е забавило чувствително между юни и септември 2005 г., е продължило през декември същата година и през 2006 г.

Таблица 2

Дял на центровете за доставка и дял на енергията на свободния пазар (като процент от целия пазар) за периода 2004—2006 г.

Електроенергия

2004 г.

2005 г.

2006 г.

март

юни

септември

декември

март

юни

септември

декември

март

юни

септември

декември

Като процент от центровете за доставка

1,53 %

2,82 %

4,21 %

5,73 %

7,42 %

9,42 %

10,37 %

10,66 %

10,20 %

9,28 %

8,86 %

8,15 %

Като процент от енергията

29,30 %

33,60 %

36,19 %

33,57 %

33,15 %

35,34 %

41,39 %

37,41 %

29,38 %

27,10 %

25,74 %

24,87 %

Източник: доклад на CNE „Информационна бележка относно доставките на електроенергия и природен газ на либерализираните пазари, актуализиран вариант от 31 декември 2006 г.“

| (35) | Въпреки че въздействието на загубите, понесени от доставчиците, започна да се проявява в средата на 2005 г., когато цените на едро започнаха да се увеличават значително, договорите за доставка не можеха да се прекратят с незабавен ефект. В резултат на това доставчиците на свободния пазар, и особено онези, които нямаха производствен капацитет, а трябваше да закупуват електроенергия на пазара на едро, бяха принудени да избират между това да правят оферти на свободния пазар, равностойни на регулираната тарифа, въпреки потенциалните оперативни загуби, или да налагат по-високи цени, които да отразяват действителните разходи за закупуване, загубвайки по този начин пазарен дял. |
| --- | --- |

(35)

Въпреки че въздействието на загубите, понесени от доставчиците, започна да се проявява в средата на 2005 г., когато цените на едро започнаха да се увеличават значително, договорите за доставка не можеха да се прекратят с незабавен ефект. В резултат на това доставчиците на свободния пазар, и особено онези, които нямаха производствен капацитет, а трябваше да закупуват електроенергия на пазара на едро, бяха принудени да избират между това да правят оферти на свободния пазар, равностойни на регулираната тарифа, въпреки потенциалните оперативни загуби, или да налагат по-високи цени, които да отразяват действителните разходи за закупуване, загубвайки по този начин пазарен дял.

РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 108, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДФЕС

| (36) | Решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване се основаваше на различни причини, описани по-долу: |
| --- | --- |

(36)

Решението на Комисията за откриване на официална процедура по разследване се основаваше на различни причини, описани по-долу:

| (37) | В решението се съпоставяха регулираните тарифи, заплащани от различните категории крайни потребители, с изчислените цени, които биха платили на свободния пазар при липсата на тези тарифи, и се установява, че изглежда е налице предимство в полза на повечето категории потребители. Предполагаемата помощ в полза на крайните потребители е предмет на отделно решение по дело SA.21817 — Регламентирани тарифи за електроенергия: потребители. |
| --- | --- |

(37)

В решението се съпоставяха регулираните тарифи, заплащани от различните категории крайни потребители, с изчислените цени, които биха платили на свободния пазар при липсата на тези тарифи, и се установява, че изглежда е налице предимство в полза на повечето категории потребители. Предполагаемата помощ в полза на крайните потребители е предмет на отделно решение по дело SA.21817 — Регламентирани тарифи за електроенергия: потребители.

| (38) | Що се отнася до разпределителните дружества, в решението за откриване на процедурата се посочваше, че чрез насърчаване на крайните потребители да се върнат на регулирания пазар системата би могла да облагодетелства разпределителните дружества, които явно са се ползвали с гарантиран марж на печалба за своите регулирани дейности. Това предимство изглежда е било предоставено избирателно на тези дружества, тъй като те са единствените пазарни оператори, на които е било разрешено да продават електроенергия на регулирани тарифи. |
| --- | --- |

(38)

Що се отнася до разпределителните дружества, в решението за откриване на процедурата се посочваше, че чрез насърчаване на крайните потребители да се върнат на регулирания пазар системата би могла да облагодетелства разпределителните дружества, които явно са се ползвали с гарантиран марж на печалба за своите регулирани дейности. Това предимство изглежда е било предоставено избирателно на тези дружества, тъй като те са единствените пазарни оператори, на които е било разрешено да продават електроенергия на регулирани тарифи.

| (39) | Наред с това в решението беше направено заключението, че системата предполага прехвърляне на държавни ресурси, тъй като включеният в цената налог, използван за изплащане на дефицита, съставлява парафискална такса, постъпленията от която преминават през CNE — испанския регулаторен орган (публичен орган) — преди да бъдат изплатени на крайните бенефициери. Заключението в решението беше, че в светлината на имащата отношение съдебна практика тези средства следва да се разглеждат като държавни ресурси. |
| --- | --- |

(39)

Наред с това в решението беше направено заключението, че системата предполага прехвърляне на държавни ресурси, тъй като включеният в цената налог, използван за изплащане на дефицита, съставлява парафискална такса, постъпленията от която преминават през CNE — испанския регулаторен орган (публичен орган) — преди да бъдат изплатени на крайните бенефициери. Заключението в решението беше, че в светлината на имащата отношение съдебна практика тези средства следва да се разглеждат като държавни ресурси.

| (40) | Като се има предвид, че както големите крайни потребители, така и разпределителните дружества извършват дейност на пазари, които обикновено са отворени за конкуренция и търговия в рамките на ЕС, в решението за откриване на процедурата Комисията заключи, че са изпълнени всички критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС и че мярката представлява държавна помощ в полза на крайните потребители и на разпределителните дружества. |
| --- | --- |

(40)

Като се има предвид, че както големите крайни потребители, така и разпределителните дружества извършват дейност на пазари, които обикновено са отворени за конкуренция и търговия в рамките на ЕС, в решението за откриване на процедурата Комисията заключи, че са изпълнени всички критерии по член 107, параграф 1 от ДФЕС и че мярката представлява държавна помощ в полза на крайните потребители и на разпределителните дружества.

| (41) | След като отбеляза, че нито една от дерогациите по член 107 от ДФЕС не изглежда приложима, решението за откриване на процедурата разгледа въпроса дали доставката на електроенергия на регулирани тарифи може да се счита за услуга от общ икономически интерес (УОИИ) и като такава да се ползва от дерогацията, предвидена в член 106, параграф 2 от ДФЕС. В решението за откриване на процедурата се припомня, че свободата на преценка на държавите членки при определянето на задължения за обществени услуги в сектора на електроенергията е ограничено от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (15) (наричана по-долу „Директивата за електроенергията“). В Директивата за електроенергията от държавите членки се изисква да установят задължение за предоставяне на всеобщо обслужване (включително по-специално правото на снабдяване на разумни цени), ограничено само до частните потребители и малките предприятия (16). В решението се заключаваше, че в светлината на тази директива доставката на електроенергия на регулирани тарифи за средни и големи предприятия, за разлика от домакинствата и малките предприятия, не може да се счита за истинска УОИИ. |
| --- | --- |

(41)

След като отбеляза, че нито една от дерогациите по член 107 от ДФЕС не изглежда приложима, решението за откриване на процедурата разгледа въпроса дали доставката на електроенергия на регулирани тарифи може да се счита за услуга от общ икономически интерес (УОИИ) и като такава да се ползва от дерогацията, предвидена в член 106, параграф 2 от ДФЕС. В решението за откриване на процедурата се припомня, че свободата на преценка на държавите членки при определянето на задължения за обществени услуги в сектора на електроенергията е ограничено от Директива 2003/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2003 г. относно общите правила за вътрешния пазар на електроенергия и отменяща Директива 96/92/ЕО (15) (наричана по-долу „Директивата за електроенергията“). В Директивата за електроенергията от държавите членки се изисква да установят задължение за предоставяне на всеобщо обслужване (включително по-специално правото на снабдяване на разумни цени), ограничено само до частните потребители и малките предприятия (16). В решението се заключаваше, че в светлината на тази директива доставката на електроенергия на регулирани тарифи за средни и големи предприятия, за разлика от домакинствата и малките предприятия, не може да се счита за истинска УОИИ.

| (42) | Ето защо Комисията изрази сериозни съмнения, че елементите на помощта, включени в регулираните тарифи, приложими за предприятията, различни от малките предприятия, и за разпределителните дружества, могат да бъдат счетени за съвместими с общия пазар. |
| --- | --- |

(42)

Ето защо Комисията изрази сериозни съмнения, че елементите на помощта, включени в регулираните тарифи, приложими за предприятията, различни от малките предприятия, и за разпределителните дружества, могат да бъдат счетени за съвместими с общия пазар.

БЕЛЕЖКИ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ

| (43) | На поканата на Комисията за представяне на бележки по решението за започване на задълбочено разследване отговориха множество големи промишлени потребители, разпределителни дружества, независими доставчици и правителства на автономни области в Испания. Тук се разглеждат само бележките, отнасящи се до становището на разпределителните дружества. |
| --- | --- |

(43)

На поканата на Комисията за представяне на бележки по решението за започване на задълбочено разследване отговориха множество големи промишлени потребители, разпределителни дружества, независими доставчици и правителства на автономни области в Испания. Тук се разглеждат само бележките, отнасящи се до становището на разпределителните дружества.

БЕЛЕЖКИ НА НЕЗАВИСИМИТЕ ДОСТАВЧИЦИ

| (44) | Бяха получени бележки от Céntrica и ACIE — Асоциацията на независимите търговци на енергия. Техните аргументи и заключения до голяма степен са равностойни и са представени заедно. |
| --- | --- |

(44)

Бяха получени бележки от Céntrica и ACIE — Асоциацията на независимите търговци на енергия. Техните аргументи и заключения до голяма степен са равностойни и са представени заедно.

| (45) | Най-същественият елемент в бележките на Céntrica е предполагаемата държавна помощ, предоставена на електроразпределителните дружества. Предприятие Céntrica изтъква, че средната покупна цена на електроенергията на пазара на едро през 2005 г. е била почти 70 % по-висока от прогнозната средна покупна цена, включена в пакетните тарифи, установени от правителството с Кралски указ 2329/2004. |
| --- | --- |

(45)

Най-същественият елемент в бележките на Céntrica е предполагаемата държавна помощ, предоставена на електроразпределителните дружества. Предприятие Céntrica изтъква, че средната покупна цена на електроенергията на пазара на едро през 2005 г. е била почти 70 % по-висока от прогнозната средна покупна цена, включена в пакетните тарифи, установени от правителството с Кралски указ 2329/2004.

| (46) | В резултат на това несъответствие между прогнозната и действителната цена приходите на системата не са били достатъчни, за да се покрият разходите, главно защото цената, плащана от разпределителните дружества за закупуване на електроенергия, е била по-висока от регулираната цена, на която е трябвало да я продават. Ето защо разпределителните дружества са отчели дефицит в сметките си. Независимо от това, в резултат от механизма, приет от испанските органи за преодоляване на дефицита при приходите (който механизъм се състои в налагането на изискване към производителите на електроенергия, отговарящи на изискванията, да финансират предварително дефицита в замяна на право на възстановяване на по-късен етап), сметките на разпределителните дружества са продължили да бъдат в равновесие, а загубите им на практика са били компенсирани от държавата. |
| --- | --- |

(46)

В резултат на това несъответствие между прогнозната и действителната цена приходите на системата не са били достатъчни, за да се покрият разходите, главно защото цената, плащана от разпределителните дружества за закупуване на електроенергия, е била по-висока от регулираната цена, на която е трябвало да я продават. Ето защо разпределителните дружества са отчели дефицит в сметките си. Независимо от това, в резултат от механизма, приет от испанските органи за преодоляване на дефицита при приходите (който механизъм се състои в налагането на изискване към производителите на електроенергия, отговарящи на изискванията, да финансират предварително дефицита в замяна на право на възстановяване на по-късен етап), сметките на разпределителните дружества са продължили да бъдат в равновесие, а загубите им на практика са били компенсирани от държавата.

| (47) | Третирането на доставчиците на свободния пазар е било различно, въпреки че те са понесли подобни загуби. Според Céntrica и ACIE доставчиците на свободния пазар са поддържали покупни цени, подобни на тези на разпределителните дружества (17). Нещо повече, те на практика са били принудени да се съобразят с нивото на установената от правителството пакетна тарифа за всяка категория клиенти, тъй като в противен случай не биха били в състояние да привличат нови клиенти, нито да запазят вече съществуващите. По-специално, ACIE посочва, че в началото на 2005 г. нейните членове са сключили договори, основани на прогнозите на правителството за цените на едро, и по-късно е трябвало да се съобразяват с тях, макар това да не е било рентабилно. В резултат на това независимите доставчици са претърпели загуби. Въпреки това, за разлика от разпределителните дружества, държавата не е компенсирала загубите им. Céntrica оценява понесените през 2005 г. загуби на 10 милиона евро. Според ACIE редица доставчици, включително Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía и RWE, са били принудени да напуснат пазара. |
| --- | --- |

(47)

Третирането на доставчиците на свободния пазар е било различно, въпреки че те са понесли подобни загуби. Според Céntrica и ACIE доставчиците на свободния пазар са поддържали покупни цени, подобни на тези на разпределителните дружества (17). Нещо повече, те на практика са били принудени да се съобразят с нивото на установената от правителството пакетна тарифа за всяка категория клиенти, тъй като в противен случай не биха били в състояние да привличат нови клиенти, нито да запазят вече съществуващите. По-специално, ACIE посочва, че в началото на 2005 г. нейните членове са сключили договори, основани на прогнозите на правителството за цените на едро, и по-късно е трябвало да се съобразяват с тях, макар това да не е било рентабилно. В резултат на това независимите доставчици са претърпели загуби. Въпреки това, за разлика от разпределителните дружества, държавата не е компенсирала загубите им. Céntrica оценява понесените през 2005 г. загуби на 10 милиона евро. Според ACIE редица доставчици, включително Saltea Comercial, Electranorte, CYD Energía и RWE, са били принудени да напуснат пазара.

| (48) | Според ACIE и Céntrica компенсирането на загубите на разпределителните дружества е нарушило конкуренцията, довело е до дискриминация срещу независимите доставчици и следва да се счита за държавна помощ. Наред с твърденията, че компенсирането на загубите представлява предимство само по себе си, предприятие Céntrica заявява, че заварените на пазара оператори (вертикално интегрираните дружества) са можели да запазят пазарния си дял и да избегнат загуби, като стимулират клиентите да извършват дейност не чрез поделенията си за доставка, които отчитали загуби, а чрез поделенията си за електроразпределение, които съответно биха получили компенсация. |
| --- | --- |

(48)

Според ACIE и Céntrica компенсирането на загубите на разпределителните дружества е нарушило конкуренцията, довело е до дискриминация срещу независимите доставчици и следва да се счита за държавна помощ. Наред с твърденията, че компенсирането на загубите представлява предимство само по себе си, предприятие Céntrica заявява, че заварените на пазара оператори (вертикално интегрираните дружества) са можели да запазят пазарния си дял и да избегнат загуби, като стимулират клиентите да извършват дейност не чрез поделенията си за доставка, които отчитали загуби, а чрез поделенията си за електроразпределение, които съответно биха получили компенсация.

| (49) | Според ACIE и Céntrica предимството на заварените предприятия е „специфично“, т.е. селективно, тъй като механизмът за финансиране и компенсиране е облагодетелствал конкретно разпределителните дружества, предоставяйки им финансово и конкурентно преимущество пред доставчиците на свободния пазар. Предприятие Céntrica заявява, че разграничението между разпределителни дружества и доставчици на свободния пазар е било само формално, тъй като и двете категории са се конкурирали на един и същ пазар (продажба на дребно на електроенергия), и двете са били засегнати от пакетните тарифи (дали защото са им наложени по закон, или защото на практика са действали като ограничение на пазарната цена), и двете са закупували електроенергия на една съща цена и са понасяли едни и същи загуби. |
| --- | --- |

(49)

Според ACIE и Céntrica предимството на заварените предприятия е „специфично“, т.е. селективно, тъй като механизмът за финансиране и компенсиране е облагодетелствал конкретно разпределителните дружества, предоставяйки им финансово и конкурентно преимущество пред доставчиците на свободния пазар. Предприятие Céntrica заявява, че разграничението между разпределителни дружества и доставчици на свободния пазар е било само формално, тъй като и двете категории са се конкурирали на един и същ пазар (продажба на дребно на електроенергия), и двете са били засегнати от пакетните тарифи (дали защото са им наложени по закон, или защото на практика са действали като ограничение на пазарната цена), и двете са закупували електроенергия на една съща цена и са понасяли едни и същи загуби.

| (50) | Според предприятие Céntrica преференциалното отношение към разпределителните дружества не е било оправдано от никаква причина, свързана с логиката и структурата на електроенергийната система, нито би могло да се разглежда като компенсация за услуга от общ икономически интерес. Предприятие Céntrica твърди, че системата е нарушила Директивата за електроенергията не само поради дискриминационния характер на мерките във връзка с дефицита, но и защото потребителите са били лишени от правото да разполагат с прозрачни цени и тарифи (18). Тъй като част от цената, която e трябвало да се плати за електроенергията през 2005 г., е била отложена за бъдещи години, окончателните цени са били непрозрачни за потребителите. |
| --- | --- |

(50)

Според предприятие Céntrica преференциалното отношение към разпределителните дружества не е било оправдано от никаква причина, свързана с логиката и структурата на електроенергийната система, нито би могло да се разглежда като компенсация за услуга от общ икономически интерес. Предприятие Céntrica твърди, че системата е нарушила Директивата за електроенергията не само поради дискриминационния характер на мерките във връзка с дефицита, но и защото потребителите са били лишени от правото да разполагат с прозрачни цени и тарифи (18). Тъй като част от цената, която e трябвало да се плати за електроенергията през 2005 г., е била отложена за бъдещи години, окончателните цени са били непрозрачни за потребителите.

| (51) | Предприятие Céntrica счита, че селективното предимство, предоставено от разпоредбите за дефицита, е облагодетелствало не само разпределителните дружества, но и вертикално интегрираните предприятия, към които принадлежат тези дружества. Според предприятие Céntrica една вертикално интегрирана група следва да се счита за едно-единствено предприятие за целите на прилагането на правилата за държавна помощ. Предприятие Céntrica твърди, че испанската система позволява на производителите на електроенергия да увеличават цените на пазара на едро и да продължават да получават печалба. При тези обстоятелства групите са били заинтересувани да запазят пазарния дял, с който са разполагали поделенията им за електроразпределение. Следователно вертикално интегрираните групи също следва да се считат за бенефициери на държавна помощ. |
| --- | --- |

(51)

Предприятие Céntrica счита, че селективното предимство, предоставено от разпоредбите за дефицита, е облагодетелствало не само разпределителните дружества, но и вертикално интегрираните предприятия, към които принадлежат тези дружества. Според предприятие Céntrica една вертикално интегрирана група следва да се счита за едно-единствено предприятие за целите на прилагането на правилата за държавна помощ. Предприятие Céntrica твърди, че испанската система позволява на производителите на електроенергия да увеличават цените на пазара на едро и да продължават да получават печалба. При тези обстоятелства групите са били заинтересувани да запазят пазарния дял, с който са разполагали поделенията им за електроразпределение. Следователно вертикално интегрираните групи също следва да се считат за бенефициери на държавна помощ.

БЕЛЕЖКИ НА РАЗПРЕДЕЛИТЕЛНИТЕ ДРУЖЕСТВА

| (52) | Бяха получени бележки от UNESA (асоциация, представляваща разпределителните дружества), Iberdrola Distribución, Unión Fenosa, ENEL Viesgo Distribución и Endesa Distribución. Бележките им до голяма степен съвпадат и са представени заедно. |
| --- | --- |

(52)

Бяха получени бележки от UNESA (асоциация, представляваща разпределителните дружества), Iberdrola Distribución, Unión Fenosa, ENEL Viesgo Distribución и Endesa Distribución. Бележките им до голяма степен съвпадат и са представени заедно.

| (53) | Разпределителните дружества (представяни от UNESA) правят разграничение между разпределението само по себе си и дейностите по търговско управление, които смятат за УОИИ, от една страна, и от друга — доставката на регулирани тарифи, която според тях не предполага държавна помощ, тъй като не представлява финансово предимство. |
| --- | --- |

(53)

Разпределителните дружества (представяни от UNESA) правят разграничение между разпределението само по себе си и дейностите по търговско управление, които смятат за УОИИ, от една страна, и от друга — доставката на регулирани тарифи, която според тях не предполага държавна помощ, тъй като не представлява финансово предимство.

| (54) | Разпределителните дружества припомнят, че правният контекст, в който доставчиците и разпределителните дружества упражняват своите дейности, е бил твърде различен, тъй като последните са били задължени да купуват електроенергия за доставка на регулирани тарифи по конкретни начини (или от общия резерв, или от производителите на „специален режим“), докато първите са можели да договарят свободно цените си. Разпределителните дружества не са можели да отказват да доставят електроенергия на клиентите на регулирани тарифи, нито да привличат други клиенти освен тези, които са избирали регулираните тарифи. Разпределителните дружества не са можели да предлагат и допълнителни услуги, докато доставчиците са били свободни да определят своите условия за доставка. |
| --- | --- |

(54)

Разпределителните дружества припомнят, че правният контекст, в който доставчиците и разпределителните дружества упражняват своите дейности, е бил твърде различен, тъй като последните са били задължени да купуват електроенергия за доставка на регулирани тарифи по конкретни начини (или от общия резерв, или от производителите на „специален режим“), докато първите са можели да договарят свободно цените си. Разпределителните дружества не са можели да отказват да доставят електроенергия на клиентите на регулирани тарифи, нито да привличат други клиенти освен тези, които са избирали регулираните тарифи. Разпределителните дружества не са можели да предлагат и допълнителни услуги, докато доставчиците са били свободни да определят своите условия за доставка.

| (55) | Следната таблица обобщава различията между доставчиците на свободния пазар и разпределителните дружества по отношение на продажбата на дребно на електроенергия (19): | Задължение за доставка | Потенциален пазар | Закупувания на енергия |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Доставчици | Не | Всички испански потребители | Всякакъв механизъм |
| Разпределителни дружества | Да | Само потребители, свързани към техните мрежи | Чрез общия резерв или чрез производителите на специален режим |
| | Покупна цена на едро | Продажна цена | Марж на печалба |
| Доставчици | Свободно | Свободно | Марж от продажбите |
| Разпределителни дружества | Цена на „общия резерв“ или на регулирания „специален режим“ | Регулирани тарифи | Без марж на печалба |

(55)

Следната таблица обобщава различията между доставчиците на свободния пазар и разпределителните дружества по отношение на продажбата на дребно на електроенергия (19):

Задължение за доставка

Потенциален пазар

Закупувания на енергия

Доставчици

Не

Всички испански потребители

Всякакъв механизъм

Разпределителни дружества

Да

Само потребители, свързани към техните мрежи

Чрез общия резерв или чрез производителите на специален режим

Покупна цена на едро

Продажна цена

Марж на печалба

Доставчици

Свободно

Свободно

Марж от продажбите

Разпределителни дружества

Цена на „общия резерв“ или на регулирания „специален режим“

Регулирани тарифи

Без марж на печалба

| (56) | Така разпределителните дружества правят заключението, че предвид различния правен и фактически контекст доставчиците на свободния пазар са били в конкуренция не с разпределителните дружества, а с регулираните тарифи, действащи като референтна цена на пазара. |
| --- | --- |

(56)

Така разпределителните дружества правят заключението, че предвид различния правен и фактически контекст доставчиците на свободния пазар са били в конкуренция не с разпределителните дружества, а с регулираните тарифи, действащи като референтна цена на пазара.

| (57) | Разпределителните дружества твърдят, че дейността по доставка на електроенергия по тарифа не им е осигурявала никакви печалби или предимства. Докато възнаграждението на разпределителните дружества, произтичащо от разпределението само по себе си и от търговското управление, е включвало марж на печалбата за възстановяване на инвестирания капитал, разпределителните дружества са се ползвали само от възстановяване на разходите си за доставка на електроенергия на регулирани тарифи, без какъвто и да било марж на печалба. По-специално, разходите, „признати“ на дадено разпределително дружество, са се основавали на среднопретеглената цена, платена за електроенергията по време на референтния период. При определени обстоятелства е било възможно тези признати разходи да бъдат по-ниски от действителните разходи, понесени от разпределителното дружество. Когато дейността по регулирани продажби е генерирала излишък, средствата не са отивали при разпределителните дружества, а чрез процедурата по ликвидация са били заделяни за финансиране на други общи разходи на системата. Количеството, признавано от държавата, е било равно на разликата между среднопретеглената цена на покупките на електроенергия, умножена по количеството енергия, прехвърлена от всяко разпределително дружество, след корекция на обикновените загуби. |
| --- | --- |

(57)

Разпределителните дружества твърдят, че дейността по доставка на електроенергия по тарифа не им е осигурявала никакви печалби или предимства. Докато възнаграждението на разпределителните дружества, произтичащо от разпределението само по себе си и от търговското управление, е включвало марж на печалбата за възстановяване на инвестирания капитал, разпределителните дружества са се ползвали само от възстановяване на разходите си за доставка на електроенергия на регулирани тарифи, без какъвто и да било марж на печалба. По-специално, разходите, „признати“ на дадено разпределително дружество, са се основавали на среднопретеглената цена, платена за електроенергията по време на референтния период. При определени обстоятелства е било възможно тези признати разходи да бъдат по-ниски от действителните разходи, понесени от разпределителното дружество. Когато дейността по регулирани продажби е генерирала излишък, средствата не са отивали при разпределителните дружества, а чрез процедурата по ликвидация са били заделяни за финансиране на други общи разходи на системата. Количеството, признавано от държавата, е било равно на разликата между среднопретеглената цена на покупките на електроенергия, умножена по количеството енергия, прехвърлена от всяко разпределително дружество, след корекция на обикновените загуби.

| (58) | Разпределителните дружества твърдят още, че не са получили никакви финансови облаги, преки или косвени, от завръщането към регулираните тарифи на клиентите, избрали свободния пазар, тъй като тяхното възнаграждение за разпределението само по себе си и за търговското управление изобщо не е зависело от броя клиенти, плащащи регулирани тарифи, или от количеството електроенергия, продавана на тези тарифи.






  — | Първо, както вече беше споменато, възнаграждението за доставката на регулирани тарифи е било само възстановяване на разходите. |
| --- | --- | --- |

(58)

Разпределителните дружества твърдят още, че не са получили никакви финансови облаги, преки или косвени, от завръщането към регулираните тарифи на клиентите, избрали свободния пазар, тъй като тяхното възнаграждение за разпределението само по себе си и за търговското управление изобщо не е зависело от броя клиенти, плащащи регулирани тарифи, или от количеството електроенергия, продавана на тези тарифи.

—

Първо, както вече беше споменато, възнаграждението за доставката на регулирани тарифи е било само възстановяване на разходите.

| — | Второ, възнаграждението за разпределението само по себе си също не е зависело от броя клиенти, плащащи регулирани тарифи, тъй като се е основавало на обема „прехвърлена енергия“, включващ цялата електроенергия, прехвърлена от разпределителните дружества в рамките на мрежата, независимо дали въпросната енергията се е продавала на регулирани тарифи или на цените на свободния пазар. |
| --- | --- |

—

Второ, възнаграждението за разпределението само по себе си също не е зависело от броя клиенти, плащащи регулирани тарифи, тъй като се е основавало на обема „прехвърлена енергия“, включващ цялата електроенергия, прехвърлена от разпределителните дружества в рамките на мрежата, независимо дали въпросната енергията се е продавала на регулирани тарифи или на цените на свободния пазар.

| — | Трето, възнаграждението за дейностите по търговско управление също не е зависело от броя клиенти, плащащи регулирани тарифи, тъй като законът е предвиждал плащания въз основа на броя сключени договори (както за тарифите за достъп, така и за регулираните тарифи), поради което възнаграждението не е било свързано с броя клиенти, плащащи регулирани тарифи. Във всеки случай разпределителните дружества е трябвало да обработват молбите на всички клиенти, като промени във вида свързване, договори, фактуриране на таксите за достъп, отчитане на показанията на електромерите и т.н., независимо от вида на доставката. |
| --- | --- |

—

Трето, възнаграждението за дейностите по търговско управление също не е зависело от броя клиенти, плащащи регулирани тарифи, тъй като законът е предвиждал плащания въз основа на броя сключени договори (както за тарифите за достъп, така и за регулираните тарифи), поради което възнаграждението не е било свързано с броя клиенти, плащащи регулирани тарифи. Във всеки случай разпределителните дружества е трябвало да обработват молбите на всички клиенти, като промени във вида свързване, договори, фактуриране на таксите за достъп, отчитане на показанията на електромерите и т.н., независимо от вида на доставката.

| (59) | Ето защо разпределителните дружества стигат до заключението, че „компенсацията“, която са получили за доставката на регулирани тарифи, трябва да се разглежда по-скоро като възстановяване на сумите, предварително дължими от тях по силата на закона, или като обезщетение за понесени вреди. |
| --- | --- |

(59)

Ето защо разпределителните дружества стигат до заключението, че „компенсацията“, която са получили за доставката на регулирани тарифи, трябва да се разглежда по-скоро като възстановяване на сумите, предварително дължими от тях по силата на закона, или като обезщетение за понесени вреди.

| (60) | По-конкретно Iberdrola твърди, че нито от юридическа, нито от икономическа гледна точка не би било правилно вината за дефицита да се приписва на разпределителните дружества. Разходите за закупуване на електроенергия за регулирания пазар са били по вина на електроенергийната система, а не на разпределителните дружества, действащи просто като изпълнители. Приходите от продажбите на регулирани цени никога не са били собственост на разпределителните дружества, а са принадлежали на електроенергийната система като цяло, и затова системата следва да се счита за „продавач“ на електроенергия на регулирани цени. Според Iberdrola в една система, обект на такова регулиране като испанската, не би било разумно да се приписват на разпределителните дружества финансовите дисбаланси, причинени от структурата на регулаторната рамка или от грешки в прогнозните оценки на бъдещите разходи за енергия. |
| --- | --- |

(60)

По-конкретно Iberdrola твърди, че нито от юридическа, нито от икономическа гледна точка не би било правилно вината за дефицита да се приписва на разпределителните дружества. Разходите за закупуване на електроенергия за регулирания пазар са били по вина на електроенергийната система, а не на разпределителните дружества, действащи просто като изпълнители. Приходите от продажбите на регулирани цени никога не са били собственост на разпределителните дружества, а са принадлежали на електроенергийната система като цяло, и затова системата следва да се счита за „продавач“ на електроенергия на регулирани цени. Според Iberdrola в една система, обект на такова регулиране като испанската, не би било разумно да се приписват на разпределителните дружества финансовите дисбаланси, причинени от структурата на регулаторната рамка или от грешки в прогнозните оценки на бъдещите разходи за енергия.

| (61) | Iberdrola отбелязва също, че разпределителните дружества не са задържали постъпленията от допълнителната такса, които в качеството си на квота със специално предназначение са били незабавно прехвърляни на депозитната сметка, открита от CNE, и предоставяни на производителите на електроенергия, предварително финансирали дефицита. |
| --- | --- |

(61)

Iberdrola отбелязва също, че разпределителните дружества не са задържали постъпленията от допълнителната такса, които в качеството си на квота със специално предназначение са били незабавно прехвърляни на депозитната сметка, открита от CNE, и предоставяни на производителите на електроенергия, предварително финансирали дефицита.

БЕЛЕЖКИ НА АВТОНОМНА ОБЛАСТ АСТУРИЯ

| (62) | Бележките на Автономна област Астурия са същите като тези, представени по-долу от испанското правителство, поради което се позоваваме на последните. |
| --- | --- |

(62)

Бележките на Автономна област Астурия са същите като тези, представени по-долу от испанското правителство, поради което се позоваваме на последните.

БЕЛЕЖКИ НА ИСПАНИЯ

| (63) | Испания твърди, че системата на регулираните тарифи през 2005 г. не е включвала държавна помощ нито за крайните потребители, нито за разпределителните дружества. И по-специално, що се отнася до разпределителните дружества, Испания счита, че получената от тях компенсация съответства на практиката на Съда по делото Altmark и следователно не представлява държавна помощ. |
| --- | --- |

(63)

Испания твърди, че системата на регулираните тарифи през 2005 г. не е включвала държавна помощ нито за крайните потребители, нито за разпределителните дружества. И по-специално, що се отнася до разпределителните дружества, Испания счита, че получената от тях компенсация съответства на практиката на Съда по делото Altmark и следователно не представлява държавна помощ.

НАЛИЧИЕ НА ПОМОЩ

НЕ СЪЩЕСТВУВА НИКАКВА ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА МЕЖДУ ДЪРЖАВНИТЕ МЕРКИ И ДЕФИЦИТА И ТОЙ НЕ МОЖЕ ДА СЕ ПРИПИШЕ НА ДЪРЖАВАТА

| (64) | Испания твърди, че дефицитът не може да бъде приписан на държавата, тъй като е бил причинен от непредвидими външни обстоятелства, а не от съзнателното намерение на държавата за субсидиране на определени дейности. |
| --- | --- |

(64)

Испания твърди, че дефицитът не може да бъде приписан на държавата, тъй като е бил причинен от непредвидими външни обстоятелства, а не от съзнателното намерение на държавата за субсидиране на определени дейности.

| (65) | Испания счита, че законодателството на Съюза в сила през 2005 г. не е възпрепятствало доставката на електроенергия по определени от държавата регулирани тарифи. Следователно регулаторната намеса на държавата е била юридически обоснована като израз на националния суверенитет. Един такъв суверенен прерогатив е определянето на тарифи така, че очакваните разходи да отговарят на очакваното търсене. |
| --- | --- |

(65)

Испания счита, че законодателството на Съюза в сила през 2005 г. не е възпрепятствало доставката на електроенергия по определени от държавата регулирани тарифи. Следователно регулаторната намеса на държавата е била юридически обоснована като израз на националния суверенитет. Един такъв суверенен прерогатив е определянето на тарифи така, че очакваните разходи да отговарят на очакваното търсене.

| (66) | Разпределителните дружества са събирали средства чрез пакетните тарифи и тарифите за достъп, след което са прехвърляли част от тези постъпления на специални сметки (в съответствие с процентите, установени в годишния указ за тарифите). Впоследствие дружествата са приспадали покупките на електроенергия от „общия резерв“ и от производителите на „специален режим“. Ако постъпленията от пакетните тарифи и тарифите за достъп не са покривали разходите за регулираните дейности, се е създавал тарифен дефицит. |
| --- | --- |

(66)

Разпределителните дружества са събирали средства чрез пакетните тарифи и тарифите за достъп, след което са прехвърляли част от тези постъпления на специални сметки (в съответствие с процентите, установени в годишния указ за тарифите). Впоследствие дружествата са приспадали покупките на електроенергия от „общия резерв“ и от производителите на „специален режим“. Ако постъпленията от пакетните тарифи и тарифите за достъп не са покривали разходите за регулираните дейности, се е създавал тарифен дефицит.

| (67) | Испания заявява, че дефицитът за 2005 г. е бил причинен от несъответствие между прогнозите на правителството за цените на едро на електроенергията и реалните цени, регистрирани в „общия резерв“. Изключително високите цени през 2005 г. се дължат на непредвидими причини, предполагащи наличие на непреодолима сила (вж. съображение 26). |
| --- | --- |

(67)

Испания заявява, че дефицитът за 2005 г. е бил причинен от несъответствие между прогнозите на правителството за цените на едро на електроенергията и реалните цени, регистрирани в „общия резерв“. Изключително високите цени през 2005 г. се дължат на непредвидими причини, предполагащи наличие на непреодолима сила (вж. съображение 26).

| (68) | Тъй като събитието, довело до предполагаемата помощ, е било нарастване на цените на едро, надхвърлящо прогнозите, предполагаемото предимство не би могло да се припише на правен инструмент. Дори да се допусне, че такова предимство е съществувало, то би било породено от обстоятелства, които не са свързани с намеренията на държавата. Според Испания съществуването на непреодолима сила прекъсва причинно-следствената връзка между административното решение за определяне на тарифите и конкурентното предимство, което би довело до държавна помощ. Дори да се предположи, че са налице обективните условия за причинно-следствена връзка, не би било налично субективното условие за преднамереност (отговорност) от страна на държавата. |
| --- | --- |

(68)

Тъй като събитието, довело до предполагаемата помощ, е било нарастване на цените на едро, надхвърлящо прогнозите, предполагаемото предимство не би могло да се припише на правен инструмент. Дори да се допусне, че такова предимство е съществувало, то би било породено от обстоятелства, които не са свързани с намеренията на държавата. Според Испания съществуването на непреодолима сила прекъсва причинно-следствената връзка между административното решение за определяне на тарифите и конкурентното предимство, което би довело до държавна помощ. Дори да се предположи, че са налице обективните условия за причинно-следствена връзка, не би било налично субективното условие за преднамереност (отговорност) от страна на държавата.

ЛИПСА НА ДЪРЖАВНИ СРЕДСТВА

| (69) | Испания твърди, че тарифите не включват публични средства. На първо място, в това отношение Испания твърди, че налогът не е „такса“ по смисъла на съдебната практика на Съда на ЕС в областта на парафискалните такси, тъй като не се събира от държавата и не съответства на даден налог. Според Испания налогът представлява неразделна част от тарифата и има същото естество. Поради това тарифата е цена на частен доставчик. |
| --- | --- |

(69)

Испания твърди, че тарифите не включват публични средства. На първо място, в това отношение Испания твърди, че налогът не е „такса“ по смисъла на съдебната практика на Съда на ЕС в областта на парафискалните такси, тъй като не се събира от държавата и не съответства на даден налог. Според Испания налогът представлява неразделна част от тарифата и има същото естество. Поради това тарифата е цена на частен доставчик.

| (70) | На второ място, средствата не са събирани от държавата и не са били предназначени за фонд, посочен от нея. Тарифите са получавани от разпределителните дружества, а не от държавата, и затова са цени на частен доставчик, които гарантират справедливо възнаграждение на заинтересованите страни (както е предвидено в ЗСЕ). Не са данъци, нито цени от публичния сектор. Държавата не изплаща нищо като възнаграждение, тъй като самата система осигурява възнаграждение по силата на пазарните сили за нерегулираните дейности и по силата на тарифите за достъп, определени от държавата, за регулираните дейности. Тъй като в подобна система не съществува тежест за държавата, съгласно съдебната практика по делото Sloman Neptune (20) няма и държавни ресурси. Освен това тези средства никога не са преминавали в държавния бюджет, не са споменавани в законите за бюджета, Сметната палата не ги е проверявала и не е било възможно да бъдат възстановени от длъжник с административни средства. Върху дълговете към електроенергийната система не се начислява лихвеният процент, приложим към дълговете към държавата. |
| --- | --- |

(70)

На второ място, средствата не са събирани от държавата и не са били предназначени за фонд, посочен от нея. Тарифите са получавани от разпределителните дружества, а не от държавата, и затова са цени на частен доставчик, които гарантират справедливо възнаграждение на заинтересованите страни (както е предвидено в ЗСЕ). Не са данъци, нито цени от публичния сектор. Държавата не изплаща нищо като възнаграждение, тъй като самата система осигурява възнаграждение по силата на пазарните сили за нерегулираните дейности и по силата на тарифите за достъп, определени от държавата, за регулираните дейности. Тъй като в подобна система не съществува тежест за държавата, съгласно съдебната практика по делото Sloman Neptune (20) няма и държавни ресурси. Освен това тези средства никога не са преминавали в държавния бюджет, не са споменавани в законите за бюджета, Сметната палата не ги е проверявала и не е било възможно да бъдат възстановени от длъжник с административни средства. Върху дълговете към електроенергийната система не се начислява лихвеният процент, приложим към дълговете към държавата.

| (71) | Испания настоява, че тези средства са били управлявани от испанския регулаторен орган CNE единствено в качеството му на счетоводен посредник. Според испанските власти, в решението си от 2001 г. относно невъзвръщаемите разходи в Испания (SA NN 49/99) Комисията вече е установила, че „преминаването на средства през CNE има основно счетоводно значение. Прехвърлените средства по сметката на името на CNE никога не са били собственост на този орган и незабавно са били изплатени на бенефициерите в съответствие с предварително определена сума, която CNE изобщо не може да променя“. Предвид тази констатация Комисията стига до заключението, че „не е в състояние да определи дали приходите от таксата, установена в рамките на режима за невъзвръщаемите разходи, представляват държавни ресурси“. |
| --- | --- |

(71)

Испания настоява, че тези средства са били управлявани от испанския регулаторен орган CNE единствено в качеството му на счетоводен посредник. Според испанските власти, в решението си от 2001 г. относно невъзвръщаемите разходи в Испания (SA NN 49/99) Комисията вече е установила, че „преминаването на средства през CNE има основно счетоводно значение. Прехвърлените средства по сметката на името на CNE никога не са били собственост на този орган и незабавно са били изплатени на бенефициерите в съответствие с предварително определена сума, която CNE изобщо не може да променя“. Предвид тази констатация Комисията стига до заключението, че „не е в състояние да определи дали приходите от таксата, установена в рамките на режима за невъзвръщаемите разходи, представляват държавни ресурси“.

| (72) | На трето място, Испания оспорва заключението на Комисията, че регулираните продажби на разпределителните дружества са се финансирали чрез „специален данък“, който всички крайни потребители на електроенергия в Испания са били длъжни да плащат. Според Испания разпределителните дружества не са били „финансирани от държавата“, а са получавали разумно и справедливо възнаграждение за изпълнението на задача, наложена им по закон, която са били задължени да изпълняват. |
| --- | --- |

(72)

На трето място, Испания оспорва заключението на Комисията, че регулираните продажби на разпределителните дружества са се финансирали чрез „специален данък“, който всички крайни потребители на електроенергия в Испания са били длъжни да плащат. Според Испания разпределителните дружества не са били „финансирани от държавата“, а са получавали разумно и справедливо възнаграждение за изпълнението на задача, наложена им по закон, която са били задължени да изпълняват.

| (73) | Освен това при продажбата на електроенергия по регулирани тарифи и закупуването ѝ от производителите в „общия резерв“, разпределителните дружества генерират дефицит (който е обхванат от механизма за предварително финансиране, създаден с Кралски указ-закон 5/2005), но производителите, а не разпределителните дружества, получават генерираните приходи от добавения към тарифата налог. |
| --- | --- |

(73)

Освен това при продажбата на електроенергия по регулирани тарифи и закупуването ѝ от производителите в „общия резерв“, разпределителните дружества генерират дефицит (който е обхванат от механизма за предварително финансиране, създаден с Кралски указ-закон 5/2005), но производителите, а не разпределителните дружества, получават генерираните приходи от добавения към тарифата налог.

ЛИПСА НА ПРЕДИМСТВА

| (74) | Испания не е съгласна с предварителното заключение на Комисията, че регулираните тарифи са предоставяли икономическо предимство на разпределителните дружества. |
| --- | --- |

(74)

Испания не е съгласна с предварителното заключение на Комисията, че регулираните тарифи са предоставяли икономическо предимство на разпределителните дружества.

| (75) | По отношение на разпределителните дружества, Испания оспорва заключението на Комисията, че тарифните системи са гарантирали марж на минимална печалба на разпределителните дружества. Испания твърди, че доставките по регулирани тарифи от страна на разпределителните дружества са били обосновани от необходимостта да се осигури услуга от общ икономически интерес и че възнаграждението за регулираните дейности е било предназначено само за покриване на разходите, възникнали във връзка с изпълнението на задълженията по отношение на тези дейности. |
| --- | --- |

(75)

По отношение на разпределителните дружества, Испания оспорва заключението на Комисията, че тарифните системи са гарантирали марж на минимална печалба на разпределителните дружества. Испания твърди, че доставките по регулирани тарифи от страна на разпределителните дружества са били обосновани от необходимостта да се осигури услуга от общ икономически интерес и че възнаграждението за регулираните дейности е било предназначено само за покриване на разходите, възникнали във връзка с изпълнението на задълженията по отношение на тези дейности.

ЛИПСА НА ВЪЗДЕЙСТВИЕ ВЪРХУ КОНКУРЕНЦИЯТА И ТЪРГОВИЯТА МЕЖДУ ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ

| (76) | Според испанските власти регулаторните разпоредби, приложими към доставките по регулирани тарифи, не ограничават свободата на установяване на доставчиците на електроенергия и не съществува преференциално третиране за испанските доставчици в сравнение с доставчиците от друга държава членка. |
| --- | --- |

(76)

Според испанските власти регулаторните разпоредби, приложими към доставките по регулирани тарифи, не ограничават свободата на установяване на доставчиците на електроенергия и не съществува преференциално третиране за испанските доставчици в сравнение с доставчиците от друга държава членка.

| (77) | През 2005 г. капацитетът на междусистемните връзки на Иберийския полуостров е толкова нисък, че реално не съществува вътрешен енергиен пазар. Становището на испанските власти е, че предвид тази изолация би било непропорционално да се твърди, подобно на Комисията, че тарифата е засегнала конкуренцията и търговията между държавите членки. |
| --- | --- |

(77)

През 2005 г. капацитетът на междусистемните връзки на Иберийския полуостров е толкова нисък, че реално не съществува вътрешен енергиен пазар. Становището на испанските власти е, че предвид тази изолация би било непропорционално да се твърди, подобно на Комисията, че тарифата е засегнала конкуренцията и търговията между държавите членки.

| (78) | Испанските власти заявяват, че електроенергията не е изнасяна извън Испания и разпределителните дружества, извършващи дейност в страната, не са можели да продават испанска енергия извън националната територия. От друга страна, всяко предприятие, което е отговаряло на определените условия, е можело да участва в разпределителните дейности при същите условия като испанските предприятия и да се ползва от същото правно и икономическо третиране. |
| --- | --- |

(78)

Испанските власти заявяват, че електроенергията не е изнасяна извън Испания и разпределителните дружества, извършващи дейност в страната, не са можели да продават испанска енергия извън националната територия. От друга страна, всяко предприятие, което е отговаряло на определените условия, е можело да участва в разпределителните дейности при същите условия като испанските предприятия и да се ползва от същото правно и икономическо третиране.

| (79) | Според Испания, доставчици са развивали свободна и нерегулирана дейност. Били са изправени пред съответните рискове и ползи. Поемането на тези рискове предполага приемане на факта, че в някои непредвидими условия търговската им дейност на дребно може да се окаже непечеливша. Независимо от това рентабилността ще се възстанови възможно най-скоро в зависимост от тарифите или от изчезването на тези изключителни обстоятелства. |
| --- | --- |

(79)

Според Испания, доставчици са развивали свободна и нерегулирана дейност. Били са изправени пред съответните рискове и ползи. Поемането на тези рискове предполага приемане на факта, че в някои непредвидими условия търговската им дейност на дребно може да се окаже непечеливша. Независимо от това рентабилността ще се възстанови възможно най-скоро в зависимост от тарифите или от изчезването на тези изключителни обстоятелства.

АНАЛИЗ В СВЕТЛИНАТА НА СЪДЕБНАТА ПРАКТИКА ПО ДЕЛОТО ALTMARK

| (80) | Испания заявява, че през 2005 г. наличието на регулирани тарифи не е противоречало на законодателството на ЕС, тъй като крайният срок за либерализиране на пазара за всички потребители, включително домакинствата, е бил 1 юли 2007 г. |
| --- | --- |

(80)

Испания заявява, че през 2005 г. наличието на регулирани тарифи не е противоречало на законодателството на ЕС, тъй като крайният срок за либерализиране на пазара за всички потребители, включително домакинствата, е бил 1 юли 2007 г.

| (81) | Според Испания покриването на разходите, направени от разпределителните дружества за доставки на електроенергия по регулирани тарифи, отговаря на четирите критерия от съдебната практика по делото Altmark и следователно тази намеса не попада в понятието за държавна помощ. |
| --- | --- |

(81)

Според Испания покриването на разходите, направени от разпределителните дружества за доставки на електроенергия по регулирани тарифи, отговаря на четирите критерия от съдебната практика по делото Altmark и следователно тази намеса не попада в понятието за държавна помощ.

| (82) | На първо място, доставките на електроенергия представляват услуга от общ икономически интерес и държавата трябва да се намеси, за да се избегнат злоупотреби с господстващо положение, произтичащо от наличието на една-единствена мрежа (естествен монопол). Следователно, предприятията, които извършват регулирани дейности, изпълняват задължения за обществена услуга. |
| --- | --- |

(82)

На първо място, доставките на електроенергия представляват услуга от общ икономически интерес и държавата трябва да се намеси, за да се избегнат злоупотреби с господстващо положение, произтичащо от наличието на една-единствена мрежа (естествен монопол). Следователно, предприятията, които извършват регулирани дейности, изпълняват задължения за обществена услуга.

| (83) | На второ място, параметрите за определяне на тарифите са били установени по обективен и прозрачен начин. Възнаграждението за регулирани дейности е било обективно и прозрачно. Други предприятия от Съюза също са можели да навлязат на пазара за разпределителни дейности. |
| --- | --- |

(83)

На второ място, параметрите за определяне на тарифите са били установени по обективен и прозрачен начин. Възнаграждението за регулирани дейности е било обективно и прозрачно. Други предприятия от Съюза също са можели да навлязат на пазара за разпределителни дейности.

| (84) | На трето място, плащанията за регулираните дейности покриват само разходите, направени при изпълнението на задължението за обществена услуга. На разпределителните дружества могат да бъдат възстановени единствено разходите, свързани с регулираните дейности. |
| --- | --- |

(84)

На трето място, плащанията за регулираните дейности покриват само разходите, направени при изпълнението на задължението за обществена услуга. На разпределителните дружества могат да бъдат възстановени единствено разходите, свързани с регулираните дейности.

| (85) | На четвърто място, сложната регулаторна рамка, която определя тарифите, и процедурата по изплащане показват, че тарифната система се основава на задълбочен анализ на разходите и приходите на системата, както и на анализ на търсенето на електроенергия. |
| --- | --- |

(85)

На четвърто място, сложната регулаторна рамка, която определя тарифите, и процедурата по изплащане показват, че тарифната система се основава на задълбочен анализ на разходите и приходите на системата, както и на анализ на търсенето на електроенергия.

| (86) | Предвид изложеното по-горе Испания смята, че тарифната система не представлява държавна помощ, тъй като съответства на съдебната практика, установена по делото Altmark. |
| --- | --- |

(86)

Предвид изложеното по-горе Испания смята, че тарифната система не представлява държавна помощ, тъй като съответства на съдебната практика, установена по делото Altmark.

ОЦЕНКА НА МЯРКАТА

| (87) | Обхватът на настоящото решение се ограничава до доставките на електроенергия за големи и средни предприятия от разпределителни дружества по регулирани тарифи и не се отнася за останалите дейности, извършвани от разпределителните дружества и отнасящи се до самото разпределение. Последните са изцяло независими както в правно, така и във финансово отношение от дейността по продажба по регулирани тарифи и, при всяко положение, не попадат в обхвата на решението за откриване на процедурата, в което се изразяват съмнения единствено за съвместимостта с вътрешния пазар на предполагаемото предимство, предоставено на разпределителните дружества в резултат на ниското равнище на регулираните тарифи и приложените мерки за компенсация и възстановяване на дефицита през 2005 г. |
| --- | --- |

(87)

Обхватът на настоящото решение се ограничава до доставките на електроенергия за големи и средни предприятия от разпределителни дружества по регулирани тарифи и не се отнася за останалите дейности, извършвани от разпределителните дружества и отнасящи се до самото разпределение. Последните са изцяло независими както в правно, така и във финансово отношение от дейността по продажба по регулирани тарифи и, при всяко положение, не попадат в обхвата на решението за откриване на процедурата, в което се изразяват съмнения единствено за съвместимостта с вътрешния пазар на предполагаемото предимство, предоставено на разпределителните дружества в резултат на ниското равнище на регулираните тарифи и приложените мерки за компенсация и възстановяване на дефицита през 2005 г.

НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ СЪГЛАСНО ЧЛЕН 107, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДФЕС

| (88) | Дадена мярка представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако е изпълнено всяко едно от следните условия: а) мярката предоставя икономическо предимство на бенефициера; б) предоставя се от държавата или чрез държавни ресурси; в) има избирателен характер; г) засяга търговията между държавите членки и може да наруши конкуренцията в рамките на Съюза. Предвид факта, че тези условия трябва да бъдат кумулативни, Комисията ще ограничи оценката си до наличието на икономическо предимство, предоставено на бенефициерите. |
| --- | --- |

(88)

Дадена мярка представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, ако е изпълнено всяко едно от следните условия: а) мярката предоставя икономическо предимство на бенефициера; б) предоставя се от държавата или чрез държавни ресурси; в) има избирателен характер; г) засяга търговията между държавите членки и може да наруши конкуренцията в рамките на Съюза. Предвид факта, че тези условия трябва да бъдат кумулативни, Комисията ще ограничи оценката си до наличието на икономическо предимство, предоставено на бенефициерите.

Наличие на икономическо предимство

| (89) | Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС предприятията са облагодетелствани, ако получат икономическо предимство, от което не биха се ползвали при пазарни условия. В това отношение Съдът на Европейския съюз е установил, че в определени случаи отпуснатите суми за услуги, предоставени в замяна на наложени от държавите членки задължения, когато тези суми не надвишават годишните непокрити разходи и са предназначени да гарантират, че засегнатите предприятия не търпят загуби, не представляват помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, а насрещна престация за предоставените услуги от съответните предприятия (21). |
| --- | --- |

(89)

Съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС предприятията са облагодетелствани, ако получат икономическо предимство, от което не биха се ползвали при пазарни условия. В това отношение Съдът на Европейския съюз е установил, че в определени случаи отпуснатите суми за услуги, предоставени в замяна на наложени от държавите членки задължения, когато тези суми не надвишават годишните непокрити разходи и са предназначени да гарантират, че засегнатите предприятия не търпят загуби, не представляват помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, а насрещна престация за предоставените услуги от съответните предприятия (21).

| (90) | По-специално в електроенергийния сектор, предвид значителния брой взети решения за прилагането на член 107, параграф 1 и параграф 3, буква в) от ДФЕС по отношение на наложените на разпределителните дружества задължения да закупуват електроенергия от определени енергийни източници на цена, по-висока от пазарната цена, Комисията също не е счела, че компенсацията, покриваща разликата между покупната цена и пазарната цена, представлява икономическо предимство в полза на разпределителните дружества. В тези случаи съответните оператори действат съгласно законовите задължения само като посредници в електроенергийната система и са компенсирани за разходите си, без да се счита, че тази компенсация води до икономическо предимство, като същевременно може да се твърди, че приложимите правила са можели да налагат единствено задължение за закупуване без компенсация за разходите. |
| --- | --- |

(90)

По-специално в електроенергийния сектор, предвид значителния брой взети решения за прилагането на член 107, параграф 1 и параграф 3, буква в) от ДФЕС по отношение на наложените на разпределителните дружества задължения да закупуват електроенергия от определени енергийни източници на цена, по-висока от пазарната цена, Комисията също не е счела, че компенсацията, покриваща разликата между покупната цена и пазарната цена, представлява икономическо предимство в полза на разпределителните дружества. В тези случаи съответните оператори действат съгласно законовите задължения само като посредници в електроенергийната система и са компенсирани за разходите си, без да се счита, че тази компенсация води до икономическо предимство, като същевременно може да се твърди, че приложимите правила са можели да налагат единствено задължение за закупуване без компенсация за разходите.

| (91) | Същото се отнася по-специално и за доставката на електроенергия по регулирани тарифи по отношение на компенсацията за покриване на разликата между приходите и разходите за закупуване на електроенергия на пазара за търговия на едро по регулирани тарифи, поискани от потребителите, които отговарят на съответните изисквания (22). От това следва, че компенсацията за разходите за закупуване на електроенергия от разпределителните дружества в електроенергийния сектор не трябва да води непременно до икономическо предимство съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС. Предполагаемата компенсация на испанските разпределителни дружества за разходите за доставка по регулирани тарифи следва да се разглежда, като се вземат предвид тези прецеденти. |
| --- | --- |

(91)

Същото се отнася по-специално и за доставката на електроенергия по регулирани тарифи по отношение на компенсацията за покриване на разликата между приходите и разходите за закупуване на електроенергия на пазара за търговия на едро по регулирани тарифи, поискани от потребителите, които отговарят на съответните изисквания (22). От това следва, че компенсацията за разходите за закупуване на електроенергия от разпределителните дружества в електроенергийния сектор не трябва да води непременно до икономическо предимство съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС. Предполагаемата компенсация на испанските разпределителни дружества за разходите за доставка по регулирани тарифи следва да се разглежда, като се вземат предвид тези прецеденти.

| (92) | В решението на Комисията за откриване на процедура по официално разследване се представят предварителни констатации въз основа на два аргумента, че съществува икономическо предимство по отношение на пазарните условия за испанските разпределителни дружества. На първо място се твърди, че разпределителните дружества са получили марж на гарантирана печалба за дейността си по доставка по регулирана тарифа. На второ място се твърди, че тарифите са увеличили приходите на разпределителните дружества чрез насърчаване на потребителите да предпочетат регулирания пазар, на който извършват дейност тези дружества. Тези два аргумента могат да се обединят в едно-единствено твърдение — печалбата на разпределителните дружества е нараснала пропорционално на доставките им на електроенергия по регулирани тарифи през 2005 г. |
| --- | --- |

(92)

В решението на Комисията за откриване на процедура по официално разследване се представят предварителни констатации въз основа на два аргумента, че съществува икономическо предимство по отношение на пазарните условия за испанските разпределителни дружества. На първо място се твърди, че разпределителните дружества са получили марж на гарантирана печалба за дейността си по доставка по регулирана тарифа. На второ място се твърди, че тарифите са увеличили приходите на разпределителните дружества чрез насърчаване на потребителите да предпочетат регулирания пазар, на който извършват дейност тези дружества. Тези два аргумента могат да се обединят в едно-единствено твърдение — печалбата на разпределителните дружества е нараснала пропорционално на доставките им на електроенергия по регулирани тарифи през 2005 г.

| (93) | Наличното описание на испанската електроенергийна система и предоставената информация в хода на процедурата, отразена в съображения 16, 19, 20, 57 и 58, не подкрепят това твърдение. Въпреки че полученото от разпределителните дружества през 2005 г. възнаграждение за самата разпределителна дейност включва марж на печалба, разпределителните дружества получават само възстановяване („признаване“) на разходите без никакъв марж на печалба за доставките по регулирана тарифа. По аналогичен начин възнаграждението на разпределителните дружества за чисто разпределителните им дейности не зависи от броя на клиентите, които плащат по регулирани тарифи, нито от количеството електроенергия, продадено по тези тарифи, и следователно приходите им не биха се увеличили, ако те бяха предоставяли услуги на по-голям брой клиенти по регулирани тарифи. |
| --- | --- |

(93)

Наличното описание на испанската електроенергийна система и предоставената информация в хода на процедурата, отразена в съображения 16, 19, 20, 57 и 58, не подкрепят това твърдение. Въпреки че полученото от разпределителните дружества през 2005 г. възнаграждение за самата разпределителна дейност включва марж на печалба, разпределителните дружества получават само възстановяване („признаване“) на разходите без никакъв марж на печалба за доставките по регулирана тарифа. По аналогичен начин възнаграждението на разпределителните дружества за чисто разпределителните им дейности не зависи от броя на клиентите, които плащат по регулирани тарифи, нито от количеството електроенергия, продадено по тези тарифи, и следователно приходите им не биха се увеличили, ако те бяха предоставяли услуги на по-голям брой клиенти по регулирани тарифи.

| (94) | От това следва, че събраната по време на процедурата информация не подкрепя твърдението, че продажбите на електроенергия по регулирани тарифи са увеличили печалбите през 2005 г. на испанските разпределителни дружества поради маржа на гарантирана печалба. |
| --- | --- |

(94)

От това следва, че събраната по време на процедурата информация не подкрепя твърдението, че продажбите на електроенергия по регулирани тарифи са увеличили печалбите през 2005 г. на испанските разпределителни дружества поради маржа на гарантирана печалба.

| (95) | По отношение на въпроса дали признаването на разходите за доставка и компенсацията им предоставя на разпределителните дружества икономическо предимство, от което при други обстоятелства при пазарни условия не биха се ползвали, следва да се отбележи, че признаването на направените разходи под формата на вземания, предоставени на петте посочени дружества в член 24 от Кралски указ-закон No 5/2005, а именно Iberdrola, S.A, Unión Eléctrica Fenosa, S.A. Hidroeléctrica del Cantábrico S.A, Endesa, S.A и Elcogás, S.A., не представлява възнаграждение за разпределителната им дейност. В действителност, както беше вече пояснено в съображения 29 и 30, докато дружеството Elcogás S.A, което няма дъщерни дружества, не е извършвало дейност в сектора на разпределителните дейности през 2005 г. (нито през следващите години), въпросните дружества са посочени по силата на предишното им право да получават невъзвръщаемите разходи, вероятно като се вземат предвид дейностите им по производство на електроенергия, а не разпределителните дейности по регулирани тарифи. |
| --- | --- |

(95)

По отношение на въпроса дали признаването на разходите за доставка и компенсацията им предоставя на разпределителните дружества икономическо предимство, от което при други обстоятелства при пазарни условия не биха се ползвали, следва да се отбележи, че признаването на направените разходи под формата на вземания, предоставени на петте посочени дружества в член 24 от Кралски указ-закон No 5/2005, а именно Iberdrola, S.A, Unión Eléctrica Fenosa, S.A. Hidroeléctrica del Cantábrico S.A, Endesa, S.A и Elcogás, S.A., не представлява възнаграждение за разпределителната им дейност. В действителност, както беше вече пояснено в съображения 29 и 30, докато дружеството Elcogás S.A, което няма дъщерни дружества, не е извършвало дейност в сектора на разпределителните дейности през 2005 г. (нито през следващите години), въпросните дружества са посочени по силата на предишното им право да получават невъзвръщаемите разходи, вероятно като се вземат предвид дейностите им по производство на електроенергия, а не разпределителните дейности по регулирани тарифи.

| (96) | На второ място, дори ако се предположи, че вземанията, които отразяват задължението за посочените по-горе пет дружества да финансират предварително дефицита на електроенергийната система през 2005 г., може да се тълкуват като компенсация за разходите за разпределение на четирите дружества с дейност в сектора на разпределението по регулирани тарифи, следва да се вземат предвид реалните условия, при които разпределителните дружества се оказват задължени да изпълняват тази напълно регулирана дейност. Както беше посочено в съображения 54—55, разпределителните дружества не могат да реализират печалба, нито да натрупват загуби, нито да избират как да закупят електроенергията, нито да избират клиентите си, нито да определят продажната цена, нито да предлагат допълнителна услуга, която да доведе до марж на печалба. Нито самите разпределителни дружества, нито вертикално интегрираните групи, към които те принадлежат, имат икономически интереси, преки или косвени, за участието си в доставката на електроенергия по тарифа. За дадена вертикално интегрирана група би било по-атрактивно да извършва доставки за крайните потребители при свободни пазарни условия, тъй като нейното подразделение за доставка би реализирало печалби от тези продажби, за разлика от разпределителното дружество от групата, което доставя на потребителите по регулирани тарифи. |
| --- | --- |

(96)

На второ място, дори ако се предположи, че вземанията, които отразяват задължението за посочените по-горе пет дружества да финансират предварително дефицита на електроенергийната система през 2005 г., може да се тълкуват като компенсация за разходите за разпределение на четирите дружества с дейност в сектора на разпределението по регулирани тарифи, следва да се вземат предвид реалните условия, при които разпределителните дружества се оказват задължени да изпълняват тази напълно регулирана дейност. Както беше посочено в съображения 54—55, разпределителните дружества не могат да реализират печалба, нито да натрупват загуби, нито да избират как да закупят електроенергията, нито да избират клиентите си, нито да определят продажната цена, нито да предлагат допълнителна услуга, която да доведе до марж на печалба. Нито самите разпределителни дружества, нито вертикално интегрираните групи, към които те принадлежат, имат икономически интереси, преки или косвени, за участието си в доставката на електроенергия по тарифа. За дадена вертикално интегрирана група би било по-атрактивно да извършва доставки за крайните потребители при свободни пазарни условия, тъй като нейното подразделение за доставка би реализирало печалби от тези продажби, за разлика от разпределителното дружество от групата, което доставя на потребителите по регулирани тарифи.

| (97) | Поради това сравнението с условията за доставка в пазарна среда не отчита правните и фактическите разлики, които съществуват между доставчиците на свободния пазар и разпределителните дружества, които извършват доставки по регулирана тарифа. Макар че държавата може да наложи принципно покупните и продажните цени и други търговски условия на разпределителните дружества в рамките на една електроенергийна система, това не означава, че компенсацията на разходите, направени от последните, им предоставя икономическо предимство, от което при други обстоятелства при пазарни условия не биха се ползвали. Всъщност регулирането на тарифите, съчетано освен това със задължение за доставка, не оставя възможност за решение относно най-важните елементи от предлагането, а именно цените и продукцията. Не само при хипотетични пазарни условия, т.е. без регулаторни пречки, които се прилагат към тези основни параметри, разпределителните дружества биха били в състояние да наложат на крайните потребители по-висока тарифа, която да покрива всички разходи. Освен това с още по-голямо значение е фактът, че в испанската електроенергийна система през 2005 г., както във всяка електроенергийна система, разпределителното дружество или операторът на мрежата за високо напрежение за големите потребители на енергия е само посредник, който свързва физически потребителя към мрежата като необходимо условие за доставката на електроенергия. Като се има предвид липсата на теоретична алтернативна разпределителна мрежа в Испания през 2005 г., въпросните разпределителни дружества са били избрани и са извършвали доставки както по линия на свободния пазар, така и по линия на регулирания пазар. Разпределителните дружества играят важна роля, тъй като осигуряват доставките на електроенергия независимо от установените регулаторни режими или политика, или от факта дали конкурентните условия, които уреждат доставките, се основават на пазарни механизми или на регулаторна дейност. |
| --- | --- |

(97)

Поради това сравнението с условията за доставка в пазарна среда не отчита правните и фактическите разлики, които съществуват между доставчиците на свободния пазар и разпределителните дружества, които извършват доставки по регулирана тарифа. Макар че държавата може да наложи принципно покупните и продажните цени и други търговски условия на разпределителните дружества в рамките на една електроенергийна система, това не означава, че компенсацията на разходите, направени от последните, им предоставя икономическо предимство, от което при други обстоятелства при пазарни условия не биха се ползвали. Всъщност регулирането на тарифите, съчетано освен това със задължение за доставка, не оставя възможност за решение относно най-важните елементи от предлагането, а именно цените и продукцията. Не само при хипотетични пазарни условия, т.е. без регулаторни пречки, които се прилагат към тези основни параметри, разпределителните дружества биха били в състояние да наложат на крайните потребители по-висока тарифа, която да покрива всички разходи. Освен това с още по-голямо значение е фактът, че в испанската електроенергийна система през 2005 г., както във всяка електроенергийна система, разпределителното дружество или операторът на мрежата за високо напрежение за големите потребители на енергия е само посредник, който свързва физически потребителя към мрежата като необходимо условие за доставката на електроенергия. Като се има предвид липсата на теоретична алтернативна разпределителна мрежа в Испания през 2005 г., въпросните разпределителни дружества са били избрани и са извършвали доставки както по линия на свободния пазар, така и по линия на регулирания пазар. Разпределителните дружества играят важна роля, тъй като осигуряват доставките на електроенергия независимо от установените регулаторни режими или политика, или от факта дали конкурентните условия, които уреждат доставките, се основават на пазарни механизми или на регулаторна дейност.

| (98) | В система от регулирани тарифи като испанската през 2005 г., в хода на обичайната стопанска дейност всеки дефицит на ресурси, отчетен през дадена година в общата счетоводна система, се възстановява по правило през следващата година чрез увеличаване на тарифите и/или таксите за достъп за крайните потребители, докато намаляването на разходите може да доведе до излишък, при който на по-късен етап е възможно да се прилагат по-ниски тарифи или такси за достъп. Въпреки това без предварително насочване на определени категории приходи към дадени разходи, увеличаването (или намаляването) на приходите и/или разходите може да не доведе до съответен дефицит или излишък от полза за разпределителните дружества. Например, както е посочено в съображение 27, графика 1, докато цените на енергията, заложени в регулираните тарифи, са били като цяло по-ниски от пазарните цени на едро през повечето месеци на 2005 г., в периода ноември 2006 г. — декември 2007 г. е възникнала обратната ситуация, без това да доведе до по-високи печалби за дейността на разпределителните дружества, свързана с доставките по регулирани тарифи. Това съответства на нормативната структура на системата, според която разпределителните дружества не поемат разходите за неравновесия при всички разходи или приходи на системата или при част от тях, но същевременно никога не реализират печалба от тази дейност и всеки излишък в резултат от продажбата на електроенергия по тарифа се използва за покриване на други разходи на системата. |
| --- | --- |

(98)

В система от регулирани тарифи като испанската през 2005 г., в хода на обичайната стопанска дейност всеки дефицит на ресурси, отчетен през дадена година в общата счетоводна система, се възстановява по правило през следващата година чрез увеличаване на тарифите и/или таксите за достъп за крайните потребители, докато намаляването на разходите може да доведе до излишък, при който на по-късен етап е възможно да се прилагат по-ниски тарифи или такси за достъп. Въпреки това без предварително насочване на определени категории приходи към дадени разходи, увеличаването (или намаляването) на приходите и/или разходите може да не доведе до съответен дефицит или излишък от полза за разпределителните дружества. Например, както е посочено в съображение 27, графика 1, докато цените на енергията, заложени в регулираните тарифи, са били като цяло по-ниски от пазарните цени на едро през повечето месеци на 2005 г., в периода ноември 2006 г. — декември 2007 г. е възникнала обратната ситуация, без това да доведе до по-високи печалби за дейността на разпределителните дружества, свързана с доставките по регулирани тарифи. Това съответства на нормативната структура на системата, според която разпределителните дружества не поемат разходите за неравновесия при всички разходи или приходи на системата или при част от тях, но същевременно никога не реализират печалба от тази дейност и всеки излишък в резултат от продажбата на електроенергия по тарифа се използва за покриване на други разходи на системата.

| (99) | Разпределителните дружества действат като финансови посредници на електроенергийната система, като централизират всички финансови потоци — както входящите (регулираните приходи от тарифите и таксите за достъп), така и изходящите (всички общи разходи на системата). Както е посочено в съображения 19, 20 и 28, сред регулираните приходи и разходи на електроенергийната система през 2005 г. се включват разнообразни регулирани разходи, генерирани от пазара или възприетата стратегия, като например разходите за закупуване на електроенергия, включително от възобновяеми източници, допълнителните разходи за производство на електроенергия на испанските острови и разходите за пренос и разпределение и т.н., без предварително насочване на конкретни приходи към определени разходи. Регулираните приходи никога не са били собственост на разпределителните дружества, с изключение на възнаграждението за самата разпределителна дейност, което те задържат след приспадане на всички останали разходи на системата. |
| --- | --- |

(99)

Разпределителните дружества действат като финансови посредници на електроенергийната система, като централизират всички финансови потоци — както входящите (регулираните приходи от тарифите и таксите за достъп), така и изходящите (всички общи разходи на системата). Както е посочено в съображения 19, 20 и 28, сред регулираните приходи и разходи на електроенергийната система през 2005 г. се включват разнообразни регулирани разходи, генерирани от пазара или възприетата стратегия, като например разходите за закупуване на електроенергия, включително от възобновяеми източници, допълнителните разходи за производство на електроенергия на испанските острови и разходите за пренос и разпределение и т.н., без предварително насочване на конкретни приходи към определени разходи. Регулираните приходи никога не са били собственост на разпределителните дружества, с изключение на възнаграждението за самата разпределителна дейност, което те задържат след приспадане на всички останали разходи на системата.

| (100) | Следователно всеки счетоводен дефицит, като отчетения през 2005 г., независимо от причините за него, фигурира в счетоводството на разпределителните дружества, без те да разполагат с възможност за приемане на решения относно равнището на регулираните приходи и разходи, нито относно финансирането на специфични разходи със специфични приходи. И наистина, както сочат данните, включени в съображение 28, разходите за пренос и разпределение в електроенергийната система през 2005 г. възлизат на 4 410 милиона евро в съответствие със същата категория разходи съответно за 2004 г. и 2006 г. Следователно размерът на разходите на разпределителните дружества няма връзка с размера на дефицита през 2005 г. |
| --- | --- |

(100)

Следователно всеки счетоводен дефицит, като отчетения през 2005 г., независимо от причините за него, фигурира в счетоводството на разпределителните дружества, без те да разполагат с възможност за приемане на решения относно равнището на регулираните приходи и разходи, нито относно финансирането на специфични разходи със специфични приходи. И наистина, както сочат данните, включени в съображение 28, разходите за пренос и разпределение в електроенергийната система през 2005 г. възлизат на 4 410 милиона евро в съответствие със същата категория разходи съответно за 2004 г. и 2006 г. Следователно размерът на разходите на разпределителните дружества няма връзка с размера на дефицита през 2005 г.

| (101) | Ето защо сякаш няма основания дефицитът за 2005 г. да се определя като „загуби за разпределителните дружества“, тъй като дефицитът не се дължи на тях, а по-скоро на нормативните разпоредби, които установяват правото на крайните потребители да получават доставки по регулирани тарифи, и до известна степен на предвидените по закон възможности и възприетите стратегии с цел например насърчаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и комбинирано производство на енергия. От това следва, че финансирането на дефицита в счетоводството на електроенергийната система чрез описаните в съображения 29—32 механизми не е средство за покриване на специфичните загуби на разпределителните дружества, а на загубите на системата като цяло. В действителност, ако не беше признат дефицитът от 3 811 милиона евро през 2005 г. и петте големи електрически компании не го бяха финансирали предварително, нямаше да може да се платят разходите за пренос и разпределение, направени в полза на всички потребители, както на регулирания, така и на свободния пазар. |
| --- | --- |

(101)

Ето защо сякаш няма основания дефицитът за 2005 г. да се определя като „загуби за разпределителните дружества“, тъй като дефицитът не се дължи на тях, а по-скоро на нормативните разпоредби, които установяват правото на крайните потребители да получават доставки по регулирани тарифи, и до известна степен на предвидените по закон възможности и възприетите стратегии с цел например насърчаване на производството на електроенергия от възобновяеми енергийни източници и комбинирано производство на енергия. От това следва, че финансирането на дефицита в счетоводството на електроенергийната система чрез описаните в съображения 29—32 механизми не е средство за покриване на специфичните загуби на разпределителните дружества, а на загубите на системата като цяло. В действителност, ако не беше признат дефицитът от 3 811 милиона евро през 2005 г. и петте големи електрически компании не го бяха финансирали предварително, нямаше да може да се платят разходите за пренос и разпределение, направени в полза на всички потребители, както на регулирания, така и на свободния пазар.

| (102) | Официалното разследване не установява съществуването на никакъв друг елемент на предимство в полза на разпределителните дружества. Последните прехвърлят всички ползи от ниските регулирани тарифи към крайните потребители, не реализират печалба от продажбите и не се ползват от никакво предимство, ако потребителите се върнат на регулирания пазар. От това следва, че във финансов план позицията на разпределителните дружества в Испания е напълно сравнима с тази на посредник в системата. В това отношение признаването на разходите за доставка по регулирана тарифа съгласно испанската електроенергийна система през 2005 г. не се различава по принцип от компенсацията на разходите за закупуване на електроенергия, която Комисията не счита за държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, нито по отношение на електроенергията, произведена от определени източници (съображение 90), както и на електроенергията на пазара на едро за доставки по регулирана тарифа (съображение 91). |
| --- | --- |

(102)

Официалното разследване не установява съществуването на никакъв друг елемент на предимство в полза на разпределителните дружества. Последните прехвърлят всички ползи от ниските регулирани тарифи към крайните потребители, не реализират печалба от продажбите и не се ползват от никакво предимство, ако потребителите се върнат на регулирания пазар. От това следва, че във финансов план позицията на разпределителните дружества в Испания е напълно сравнима с тази на посредник в системата. В това отношение признаването на разходите за доставка по регулирана тарифа съгласно испанската електроенергийна система през 2005 г. не се различава по принцип от компенсацията на разходите за закупуване на електроенергия, която Комисията не счита за държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС, нито по отношение на електроенергията, произведена от определени източници (съображение 90), както и на електроенергията на пазара на едро за доставки по регулирана тарифа (съображение 91).

| (103) | Въпреки че решението за откриване на процедурата не е насочено към вертикално интегрираните предприятия, към които принадлежат разпределителните дружества, с частична счетоводна и правна самостоятелност, с цел да се вземат предвид твърденията на Céntrica, Комисията провери също така дали тези предприятия може да са получили косвени предимства, които биха могли да представляват държавна помощ. Céntrica заявява по-конкретно, че интегрираните предприятия с дейност на свободния пазар на дребно на електроенергия (чрез свое разпределително подразделение) са можели да избегнат загубите, като насърчават потребителите да предпочетат тяхното собствено разпределително подразделение. Освен това Céntrica твърди, че производителите, които принадлежат към интегрирано предприятие, имат стимул да поддържат високи равнища на цените на едро, тъй като разпределителното подразделение на интегрираното предприятие (което продава по регулирана тарифа) е защитено от загуби. |
| --- | --- |

(103)

Въпреки че решението за откриване на процедурата не е насочено към вертикално интегрираните предприятия, към които принадлежат разпределителните дружества, с частична счетоводна и правна самостоятелност, с цел да се вземат предвид твърденията на Céntrica, Комисията провери също така дали тези предприятия може да са получили косвени предимства, които биха могли да представляват държавна помощ. Céntrica заявява по-конкретно, че интегрираните предприятия с дейност на свободния пазар на дребно на електроенергия (чрез свое разпределително подразделение) са можели да избегнат загубите, като насърчават потребителите да предпочетат тяхното собствено разпределително подразделение. Освен това Céntrica твърди, че производителите, които принадлежат към интегрирано предприятие, имат стимул да поддържат високи равнища на цените на едро, тъй като разпределителното подразделение на интегрираното предприятие (което продава по регулирана тарифа) е защитено от загуби.

| (104) | Комисията не беше в състояние да установи наличието на икономическо предимство, произтичащо от факта, че потребителите на електроенергия са избрали разпределителните дружества вместо доставчиците. От икономическа гледна точка този избор не води до печалби, а само предотвратява загубите за поделенията за доставка на четирите вертикално интегрирани групи: Iberdrola, S.A, Unión Eléctrica Fenosa, S.A. Hidroeléctrica del Cantábrico S.A и Endesa, S.A; от своя страна Elcogás извършва дейност единствено в сектора на производство на електроенергия. Въпреки това не може да се разглежда като предимство за останалите четири дружества, тъй като поделенията за доставка са можели при всяко положение да избегнат тези загуби, като прекратят договорите за доставка. Следователно системата не води до предимство, а до санкция за поделенията за доставка: загуба на клиенти. За разпределителните дружества (поради изложените по-горе причини) системата също е неутрална от финансова гледна точка. От своя страна предприятията производители така или иначе биха продавали произведената от тях електроенергия на пазара на едро. |
| --- | --- |

(104)

Комисията не беше в състояние да установи наличието на икономическо предимство, произтичащо от факта, че потребителите на електроенергия са избрали разпределителните дружества вместо доставчиците. От икономическа гледна точка този избор не води до печалби, а само предотвратява загубите за поделенията за доставка на четирите вертикално интегрирани групи: Iberdrola, S.A, Unión Eléctrica Fenosa, S.A. Hidroeléctrica del Cantábrico S.A и Endesa, S.A; от своя страна Elcogás извършва дейност единствено в сектора на производство на електроенергия. Въпреки това не може да се разглежда като предимство за останалите четири дружества, тъй като поделенията за доставка са можели при всяко положение да избегнат тези загуби, като прекратят договорите за доставка. Следователно системата не води до предимство, а до санкция за поделенията за доставка: загуба на клиенти. За разпределителните дружества (поради изложените по-горе причини) системата също е неутрална от финансова гледна точка. От своя страна предприятията производители така или иначе биха продавали произведената от тях електроенергия на пазара на едро.

| (105) | Що се отнася до предполагаемия стимул за производителите да поддържат високи равнища на цените на едро, следва да се отбележи, че дори създадената от испанските власти пазарна среда да е създала стимул за производителите да повишат цените, тарифите сами по себе си не са довели до увеличаване на цените на едро. Едно реално повишаване на цените би изисквало сложни стратегии и поведение в нарушение на конкуренцията от страна на производителите. Не беше установена пряка причинно-следствена връзка между тарифите и евентуално изкуствено увеличение на цените на едро, което продължава да бъде недоказана теоретична хипотеза. |
| --- | --- |

(105)

Що се отнася до предполагаемия стимул за производителите да поддържат високи равнища на цените на едро, следва да се отбележи, че дори създадената от испанските власти пазарна среда да е създала стимул за производителите да повишат цените, тарифите сами по себе си не са довели до увеличаване на цените на едро. Едно реално повишаване на цените би изисквало сложни стратегии и поведение в нарушение на конкуренцията от страна на производителите. Не беше установена пряка причинно-следствена връзка между тарифите и евентуално изкуствено увеличение на цените на едро, което продължава да бъде недоказана теоретична хипотеза.

| (106) | Комисията разгледа също така възможността след като системата изключва от пазара на електроенергия конкурентите със свободна дейност, тя да предоставя предимство на вече установените групи, като увеличава и „преобразува“ пазарния им дял така, че приблизително да отговаря на размера на разпределителната мрежа на всяка една от четирите вертикално интегрирани групи. Това хипотетично предимство също не беше доказано предвид следните съображения:






  — | На първо място, невинаги е възможно да се „преместват“ клиенти в рамките на една и съща група. Клиент на подразделението за доставка на Endesa в район, където местното разпределително дружество е Iberdrola, не може да избере подразделението за разпределение на Endesa, а само на Iberdrola. От друга страна, предпочитането на регулирания пазар води до нетни разходи за интегрираните предприятия, тъй като нараства дефицитът, който тези предприятия трябва да финансират при неблагоприятни условия. |
| --- | --- | --- |

(106)

Комисията разгледа също така възможността след като системата изключва от пазара на електроенергия конкурентите със свободна дейност, тя да предоставя предимство на вече установените групи, като увеличава и „преобразува“ пазарния им дял така, че приблизително да отговаря на размера на разпределителната мрежа на всяка една от четирите вертикално интегрирани групи. Това хипотетично предимство също не беше доказано предвид следните съображения:

—

На първо място, невинаги е възможно да се „преместват“ клиенти в рамките на една и съща група. Клиент на подразделението за доставка на Endesa в район, където местното разпределително дружество е Iberdrola, не може да избере подразделението за разпределение на Endesa, а само на Iberdrola. От друга страна, предпочитането на регулирания пазар води до нетни разходи за интегрираните предприятия, тъй като нараства дефицитът, който тези предприятия трябва да финансират при неблагоприятни условия.

| — | На второ място, групите не реализират никаква печалба от продажбите, осъществени от разпределителните дружества. Поради това евентуалното предимство, произтичащо от увеличението на пазарния дял, не би могло да доведе до ползи през 2005 г. (годината, която е предмет на разследването), а само през следващите години, когато свободният пазар започне отново да функционира. За да се получи това предимство, потребителите, получаващи услуга от разпределителното дружество от групата, би трябвало отново да предпочетат подразделението за доставка на същата група. Въпреки това към този момент клиент, който смята отново да смени доставчика, би имал свободата да избира измежду всички доставчици, които извършват дейност на испанския пазар. Следователно Комисията не можа да установи наличието на конкретно предимство, свързано със самия факт, че групите притежават по-голям пазарен дял през периода, обхванат от разследването. |
| --- | --- |

—

На второ място, групите не реализират никаква печалба от продажбите, осъществени от разпределителните дружества. Поради това евентуалното предимство, произтичащо от увеличението на пазарния дял, не би могло да доведе до ползи през 2005 г. (годината, която е предмет на разследването), а само през следващите години, когато свободният пазар започне отново да функционира. За да се получи това предимство, потребителите, получаващи услуга от разпределителното дружество от групата, би трябвало отново да предпочетат подразделението за доставка на същата група. Въпреки това към този момент клиент, който смята отново да смени доставчика, би имал свободата да избира измежду всички доставчици, които извършват дейност на испанския пазар. Следователно Комисията не можа да установи наличието на конкретно предимство, свързано със самия факт, че групите притежават по-голям пазарен дял през периода, обхванат от разследването.

| — | Точно обратното, на интегрираните групи е била наложена обективна санкция: задължението да финансират дефицита при нерентабилни условия, предвид факта, че лихвеният процент по вземанията е бил по-нисък от съответния пазарен лихвен процент и следователно секюритизацията на вземанията е била извършена с евентуално по-ниско възнаграждение в сравнение с това при използването на пазарен лихвен процент. |
| --- | --- |

—

Точно обратното, на интегрираните групи е била наложена обективна санкция: задължението да финансират дефицита при нерентабилни условия, предвид факта, че лихвеният процент по вземанията е бил по-нисък от съответния пазарен лихвен процент и следователно секюритизацията на вземанията е била извършена с евентуално по-ниско възнаграждение в сравнение с това при използването на пазарен лихвен процент.

| (107) | Предвид изложеното по-горе Комисията стигна до заключението, че по отношение на доставките за предприятия регулаторната система, установена в Испания през 2005 г., не предоставя икономическо предимство, пряко или косвено, на разпределителните дружества, нито на интегрираните групи, към които те принадлежат. |
| --- | --- |

(107)

Предвид изложеното по-горе Комисията стигна до заключението, че по отношение на доставките за предприятия регулаторната система, установена в Испания през 2005 г., не предоставя икономическо предимство, пряко или косвено, на разпределителните дружества, нито на интегрираните групи, към които те принадлежат.

| (108) | На последно място, що се отнася до твърдението на Céntrica, че системата допуска дискриминация между разпределителните дружества и доставчиците на свободния пазар, Комисията припомня, че може да има дискриминация, когато по различен начин се третират лица, които се намират в едно и също правно или фактическо положение, или обратното, когато лица, които се намират в различни правни или фактически условия, получават едно и също третиране. |
| --- | --- |

(108)

На последно място, що се отнася до твърдението на Céntrica, че системата допуска дискриминация между разпределителните дружества и доставчиците на свободния пазар, Комисията припомня, че може да има дискриминация, когато по различен начин се третират лица, които се намират в едно и също правно или фактическо положение, или обратното, когато лица, които се намират в различни правни или фактически условия, получават едно и също третиране.

| (109) | На първо място, това твърдение е явно неоснователно в случая на Elcogás, S.A., тъй като дружеството получава вземания, без да извършва дейност в сектора на разпределението. На второ място, не беше доказано, че определените четири други предприятия Iberdrola, S.A, Unión Eléctrica Fenosa, S.A. Hidroeléctrica del Cantábrico S.A и Endesa, S.A. са компенсирани предвид дейността им като разпределителни дружества, които доставят електроенергия по регулирани тарифи, както вече беше посочено в съображение 30 по-горе. На трето място и във всеки случай в испанската електроенергийна система разпределителните дружества и доставчиците на свободния пазар не се намират в едно и също правно и фактическо положение. Задължението за доставки на електроенергия по регулирани тарифи се изпълнява при регулаторни ограничения, които превръщат разпределителните дружества само във финансови посредници и посредници при доставките, които изпълняват правните разпоредби, докато доставките на свободния пазар са напълно либерализирана дейност. Следователно разликата в третирането, на която се противопоставя Céntrica, не може да се разглежда като дискриминация, въпреки че нивото на регулираните тарифи може да е било в ущърб на процеса на либерализация. То обаче не е следствие от неправомерна държавна помощ, отпусната на разпределителните дружества. |
| --- | --- |

(109)

На първо място, това твърдение е явно неоснователно в случая на Elcogás, S.A., тъй като дружеството получава вземания, без да извършва дейност в сектора на разпределението. На второ място, не беше доказано, че определените четири други предприятия Iberdrola, S.A, Unión Eléctrica Fenosa, S.A. Hidroeléctrica del Cantábrico S.A и Endesa, S.A. са компенсирани предвид дейността им като разпределителни дружества, които доставят електроенергия по регулирани тарифи, както вече беше посочено в съображение 30 по-горе. На трето място и във всеки случай в испанската електроенергийна система разпределителните дружества и доставчиците на свободния пазар не се намират в едно и също правно и фактическо положение. Задължението за доставки на електроенергия по регулирани тарифи се изпълнява при регулаторни ограничения, които превръщат разпределителните дружества само във финансови посредници и посредници при доставките, които изпълняват правните разпоредби, докато доставките на свободния пазар са напълно либерализирана дейност. Следователно разликата в третирането, на която се противопоставя Céntrica, не може да се разглежда като дискриминация, въпреки че нивото на регулираните тарифи може да е било в ущърб на процеса на либерализация. То обаче не е следствие от неправомерна държавна помощ, отпусната на разпределителните дружества.

ЗАКЛЮЧЕНИЕ

| (110) | В процеса на официалното разследване бяха разсеяни съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на процедурата. Комисията е убедена, че признаването от страна на Испания на разходите, направени от електроразпределителните предприятия при извършване на дейността им по доставки на електроенергия по регулирани тарифи за средни и големи предприятия, не е предоставило икономическо предимство на разпределителните дружества съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС. |
| --- | --- |

(110)

В процеса на официалното разследване бяха разсеяни съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на процедурата. Комисията е убедена, че признаването от страна на Испания на разходите, направени от електроразпределителните предприятия при извършване на дейността им по доставки на електроенергия по регулирани тарифи за средни и големи предприятия, не е предоставило икономическо предимство на разпределителните дружества съгласно член 107, параграф 1 от ДФЕС.

| (111) | Тъй като предвидените критерии в член 107, параграф 1 от ДФЕС са кумулативни, не е необходимо да се разглежда дали останалите критерии са изпълнени. Поради това заключението на Комисията е, че мярката не представлява държавна помощ в полза на електроразпределителните предприятия. Това заключение се отнася за ситуацията и периода от време, обхванати от жалбата, без да се засяга евентуалната оценка от страна на Комисията на мерките, предприети от Испания след 2005 г., |
| --- | --- |

(111)

Тъй като предвидените критерии в член 107, параграф 1 от ДФЕС са кумулативни, не е необходимо да се разглежда дали останалите критерии са изпълнени. Поради това заключението на Комисията е, че мярката не представлява държавна помощ в полза на електроразпределителните предприятия. Това заключение се отнася за ситуацията и периода от време, обхванати от жалбата, без да се засяга евентуалната оценка от страна на Комисията на мерките, предприети от Испания след 2005 г.,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Признаването от Кралство Испания на разходите, направени от разпределителните дружества при доставките на електроенергия за средни и големи предприятия по регулирани тарифи през 2005 г., под формата на вземания на Iberdrola, S.A, Unión Eléctrica Fenosa, S.A. Hidroeléctrica del Cantábrico S.A, Endesa, S.A и Elcogás, S.A., предвидени в Кралски указ-закон 5/2005, не представлява държавна помощ съгласно член 107, параграф 1 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

Член 2

Адресат на настоящото решение е Кралство Испания.

Съставено в Брюксел на 4 февруари 2014 година.

За Комисията

Joaquín ALMUNIA

Заместник-председател

---

(1)  ОВ C 43, 27.2.2007 г., стр. 9.

1

(2)  Вж. бележка под линия 1.

2

(3)  Пазарният оператор (OMEL) управлява покупките и продажбите на електроенергия на пазара на едро.

3

(4)  Мрежовият оператор (Red Eléctrica de España) отговаря за гарантирането на сигурността на електроснабдяването и за координацията на системата за производство и пренос.

4

(5)  Член 11 от Кралски указ 2819/1998 определя разпределението като „[дейност], която има за своя главна цел пренос на електроенергия от преносната мрежа до точките на потребление при подходящи условия на качество, както и продажба на електроенергия на потребителите или разпределителните дружества, които я закупуват по определена тарифа“.

5

(6)  Т.нар. производители на електроенергия на „специален режим“. „Специалният режим“ представлява система от тарифи за захранване на мрежата с енергия: разпределителните дружества (и операторът на преносната система) са задължени да изкупуват цялото производство на инсталациите за комбинирано производство, основаващи се на енергия от допустими възобновяеми източници, разположени в зоната на компетентност на режима, на цена, покриваща разходите и установена от държавата.

6

(7)  Кралски указ 2392/2004 от 30 декември за установяване на тарифа за електроенергията за 2005 г., Държавен вестник, бр. 315, стр. 42766, приложение I.

7

(8)  В член 12.2 от ЗСЕ се предвиждаше, че макар тарифите за електроенергия принципно да се установяват веднъж годишно, те могат да се коригират през цялата съответна година.

8

(9)  В съответствие с член 8 от Кралски указ 1432/2002 средната тарифа не можеше да се увеличава с повече от 1,40 % (на годишна база), докато индивидуалните тарифи можеха да се увеличават единствено с процент, изчислен като увеличение на средната тарифа + 0,60 % (общо 2 %).

9

(10)  Кралски указ-закон No 5/2005 от 11 март относно спешни реформи за стимулиране на производителността и подобряване на обществените поръчки, Държавен вестник, бр. 62, 14.3.2005 г., стр. 8832.

10

(11)  Невъзвръщаеми разходи са загубите, понесени от традиционните доставчици на електроенергия в резултат на невъзстановимите инвестиции, извършени преди либерализацията. Комисията разреши компенсаторни помощи за покриването на тези загуби в съответствие с критериите, установени в методологията за невъзвръщаемите разходи (Съобщение на Комисията относно методологията за анализ на държавните помощи, свързани с невъзвръщаемите разходи) с писмо SG (2001) D/290869 от 6.8.2001 г. С решение SG (2001) D/290553 от 25.7.2001 г. по дело NN 49/99 Комисията разреши на Испания да предостави до 2008 г. на дружествата, от които е поискано предварително да финансират дефицита за 2005 г., компенсации за невъзвръщаемите разходи.

11

(12)  Годишен доклад за 2005 г., Elcogás SA, достъпен на адрес http://www.elcogas.es/images/stories/3-principalesindicadores/1-datos-economico-financieros/esp2005.pdf

12

(13)  Първа допълнителна разпоредба от Кралски указ 809/2006 от 30 юни за преразглеждане на тарифата за електроенергия, считано от 1 юли 2006 г., Държавен вестник, бр. 156, 1.7.2006 г.

13

(14)  Испания либерализира пазара на дребно на електроенергия по-рано от предвиденото в директивите за електроенергията от 1996 и 2003 г., с които беше въведен график за либерализация между 1999 и 2004 г. за крайните търговски потребители (като се започне от най-големите), като либерализацията стана задължителна само за сегмента на домакинствата, считано от 1 юли 2007 г.

14

(15)  ОВ L 176, 15.7.2003 г., стр. 37.

15

(16)  Член 3, параграф 3 от Директивата от 2003 г. за електроенергията гласи: „Държавите членки трябва да гарантират, че всички битови потребители и където държавите членки смятат за подходящо, малки предприятия (а именно предприятия с по-малко от 50 наети служители и годишен оборот или балансов отчет, който не надвишава 10 милиона евро) се ползват от правото на всеобщо обслужване, което представлява правото на получаване на електроенергия с определено качество в рамките на тяхната територия при разумни, лесно и ясно съпоставими и прозрачни цени. За осигуряване на предоставянето на всеобщо обслужване държавите членки може да назначат доставчик от последна инстанция“.

16

(17)  Доставчиците също са купували електроенергия на пазара на едро („общия резерв“) и въпреки че на теория биха могли да сключват двустранни договори с производителите на електроенергия, в действителност не е имало никакъв стимул за въпросните производители (главно вертикално интегрирани групи) да го правят.

17

(18)  Вж. приложение I, букви б) и в) от Директивата за електроенергията.

18

(19)  Източник: бележки на Iberdrola от 26 април 2007 г.

19

Източник:

(20)  Решение на Съда на ЕС от 17 март 1993 г. по съединени дела C-72/91 и C-73/91, точка 21: „Въпросният режим няма за цел — нито предвид предназначението си, нито чрез общата си система — да създаде предимство, което да представлява допълнителна тежест за държавата“.

20

(21)  Решение на Съда от 7 февруари 1985 г. по дело 240/83, Procureur de la République/Association de défense des brûleurs d'huiles usagées (ADBHU), Recueil 1985 г., стр. 531, по-специално стр. 543—544 и точка 18.

21

(22)  Решение на Комисията от 12 юни 2012 г. относно държавна помощ SA.21918 (C 17/07) (ex NN 17/07), приведена в действие от Франция — Регулирани тарифи на електроенергията във Франция (ОВ C 398, 22.12.2012 г., стр. 10), по-специално точки 30—37 и 134—137.

22

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/62 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/62

---

РЕШЕНИЕ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 9 юли 2014 година

за изключване от финансиране от страна на Европейския съюз на някои разходи, направени от държавите членки в рамките на Европейския фонд за ориентиране и гарантиране на селското стопанство (ФЕОГА), секция „Гарантиране“, на Европейския фонд за гарантиране на земеделието (ЕФГЗ) и на Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони (ЕЗФРСР)

(нотифицирано под номер С(2014) 4479)

(само текстовете на английски, датски, испански, италиански, латвийски, немски, нидерландски, полски, португалски, словенски, финландски, френски, чешки, шведски и унгарски език са автентични)

(2014/458/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1258/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (1), и по специално член 7, параграф 4 от него,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1290/2005 на Съвета от 21 юни 2005 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (2), и по-специално член 31 от него,

след консултация с Комитета по земеделските фондове,

като има предвид, че:

| (1) | По силата на член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1258/1999 и член 31 от Регламент (ЕО) No 1290/2005 Комисията следва да извърши необходимите проверки, да предостави получените резултати на държавите членки, да се запознае с направените от тях забележки, да свика двустранни разговори за постигане на споразумение със съответните държави членки и официално да им съобщи своите заключения. |
| --- | --- |

(1)

По силата на член 7, параграф 4 от Регламент (ЕО) No 1258/1999 и член 31 от Регламент (ЕО) No 1290/2005 Комисията следва да извърши необходимите проверки, да предостави получените резултати на държавите членки, да се запознае с направените от тях забележки, да свика двустранни разговори за постигане на споразумение със съответните държави членки и официално да им съобщи своите заключения.

| (2) | На държавите членки бе предоставена възможността да поискат откриване на помирителна процедура. В някои случаи тази възможност бе използвана и изготвените доклади за резултата от процедурата бяха разгледани от Комисията. |
| --- | --- |

(2)

На държавите членки бе предоставена възможността да поискат откриване на помирителна процедура. В някои случаи тази възможност бе използвана и изготвените доклади за резултата от процедурата бяха разгледани от Комисията.

| (3) | В съответствие с Регламент (ЕО) No 1258/1999 и Регламент (ЕО) No 1290/2005 могат да бъдат финансирани само селскостопански разходи, направени по начин, който не нарушава правилата на Европейския съюз. |
| --- | --- |

(3)

В съответствие с Регламент (ЕО) No 1258/1999 и Регламент (ЕО) No 1290/2005 могат да бъдат финансирани само селскостопански разходи, направени по начин, който не нарушава правилата на Европейския съюз.

| (4) | Извършените проверки, резултатите от двустранните разговори и помирителните процедури показват, че част от декларираните от държавите членки разходи не отговарят на това изискване и следователно не могат да бъдат финансирани от секция „Гарантиране“ на ФЕОГА, от ЕФГЗ и от ЕЗФРСР. |
| --- | --- |

(4)

Извършените проверки, резултатите от двустранните разговори и помирителните процедури показват, че част от декларираните от държавите членки разходи не отговарят на това изискване и следователно не могат да бъдат финансирани от секция „Гарантиране“ на ФЕОГА, от ЕФГЗ и от ЕЗФРСР.

| (5) | Следва да се посочат сумите, които не са одобрени за покриване от секция „Гарантиране“ на ФЕОГА, от ЕФГЗ и от ЕЗФРСР. Посочените суми не се отнасят за разходи, направени повече от двадесет и четири месеца преди писменото съобщение на Комисията до държавите членки за резултатите от проверките. |
| --- | --- |

(5)

Следва да се посочат сумите, които не са одобрени за покриване от секция „Гарантиране“ на ФЕОГА, от ЕФГЗ и от ЕЗФРСР. Посочените суми не се отнасят за разходи, направени повече от двадесет и четири месеца преди писменото съобщение на Комисията до държавите членки за резултатите от проверките.

| (6) | За случаите, за които се отнася настоящото решение, изчислените суми, които следва да бъдат изключени поради несъответствие с правилата на Европейския съюз, са съобщени от Комисията на държавите членки в рамките на обобщен доклад. |
| --- | --- |

(6)

За случаите, за които се отнася настоящото решение, изчислените суми, които следва да бъдат изключени поради несъответствие с правилата на Европейския съюз, са съобщени от Комисията на държавите членки в рамките на обобщен доклад.

| (7) | Настоящото решение не засяга финансовите изводи, които Комисията би направила вследствие на решенията на Съда на Европейския съюз по висящи дела към 15 март 2014 г., касаещи съдържанието на настоящото решение, |
| --- | --- |

(7)

Настоящото решение не засяга финансовите изводи, които Комисията би направила вследствие на решенията на Съда на Европейския съюз по висящи дела към 15 март 2014 г., касаещи съдържанието на настоящото решение,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

Посочените в приложението разходи, направени от акредитираните разплащателни агенции на държавите членки и заявени в рамките на секция „Гарантиране“ на ФЕОГА, ЕФГЗ или ЕЗФРСР, се изключват от финансиране от страна на Европейския съюз поради несъответствието им с правилата на Европейския съюз.

Член 2

Адресати на настоящото решение са Кралство Белгия, Чешката република, Кралство Дания, Федерална република Германия, Кралство Испания, Френската република, Италианската република, Република Латвия, Унгария, Република Полша, Португалската република, Република Словения, Република Финландия, Кралство Швеция и Обединеното кралство Великобритания и Северна Ирландия.

Съставено в Брюксел на 9 юли 2014 година.

За Комисията

Dacian CIOLOȘ

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 160, 26.6.1999 г., стр. 103.

1

(2)  ОВ L 209, 11.8.2005 г., стр. 1.

2

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

| ДЧ | Мярка | Финансова година | Причина | Тип | % | Валута | Сума | Удръжки | Финансово отражение |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| БЮДЖЕТНА ПОЗИЦИЯ: 6701 |
| BE | Други преки помощи — едър рогат добитък | 2010 | Плащания за животни, които не отговарят на критериите за допустимост, и неправилно прилагане на санкциите | Еднократно | | EUR | – 133 335,00 | 0,00 | – 133 335,00 |
| BE | Други преки помощи — едър рогат добитък | 2011 | Плащания за животни, които не отговарят на критериите за допустимост, и неправилно прилагане на санкциите | Еднократно | | EUR | – 62 275,00 | 0,00 | – 62 275,00 |
| BE | Други преки помощи — едър рогат добитък | 2012 | Плащания за животни, които не отговарят на критериите за допустимост, и неправилно прилагане на санкциите | Еднократно | | EUR | – 110 550,00 | 0,00 | – 110 550,00 |
| ОБЩО BE | EUR | – 306 160,00 | 0,00 | – 306 160,00 |
| CZ | Други преки помощи — членове 68—72 от Регламент (ЕО) No 73/2009 | 2011 | Недължими плащания и неприлагане на намаленията/изключванията към животни, при които има нередности | Еднократно | | EUR | – 4 195,16 | 0,00 | – 4 195,16 |
| CZ | Други преки помощи — членове 68—72 от Регламент (ЕО) No 73/2009 | 2012 | Недължими плащания и неприлагане на намаленията/изключванията към животни, при които има нередности | Еднократно | | EUR | – 68,74 | 0,00 | – 68,74 |
| ОБЩО CZ | EUR | – 4 263,90 | 0,00 | – 4 263,90 |
| DE | Отделени от производството преки помощи | 2008 | Липса на екстраполация в случаите на свръхдеклариране под 3 % | Еднократно | | EUR | – 106 694,14 | 0,00 | – 106 694,14 |
| DE | Отделени от производството преки помощи | 2009 | Липса на екстраполация в случаите на свръхдеклариране под 3 % | Еднократно | | EUR | – 104 776,14 | 0,00 | – 104 776,14 |
| DE | Отделени от производството преки помощи | 2009 | Недостатъци при толеранса на измерване | Еднократно | | EUR | – 56 327,48 | 0,00 | – 56 327,48 |
| DE | Отделени от производството преки помощи | 2010 | Липса на екстраполация в случаите на свръхдеклариране под 3 % | Еднократно | | EUR | – 72 254,33 | 0,00 | – 72 254,33 |
| DE | Отделени от производството преки помощи | 2010 | Недостатъци при толеранса на измерване | Еднократно | | EUR | – 56 781,05 | 0,00 | – 56 781,05 |
| ОБЩО DE | EUR | – 396 833,14 | 0,00 | – 396 833,14 |
| DK | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Слабости при проверката на място | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 1 529 693,10 | 0,00 | – 1 529 693,10 |
| DK | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Възстановявания със задна дата, както и неправилна обработка на права на плащане | Еднократно | | EUR | – 69 494,00 | 0,00 | – 69 494,00 |
| DK | Отделени от производството преки помощи | 2012 | Слабости при проверката на място | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 1 489 167,20 | 0,00 | – 1 489 167,20 |
| DK | Отделени от производството преки помощи | 2012 | Възстановявания със задна дата, както и неправилна обработка на права на плащане | Еднократно | | EUR | – 3 654,00 | 0,00 | – 3 654,00 |
| ОБЩО DK | EUR | – 3 092 008,30 | 0,00 | – 3 092 008,30 |
| ES | Мерки в областта на рибарството | 2004 | Неокончателни административни проверки, недостатъци в проверките на място и външен одит | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 185 468,74 | 0,00 | – 185 468,74 |
| ES | Мерки в областта на рибарството | 2005 | Неокончателни административни проверки, недостатъци в проверките на място и външен одит | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 253 547,34 | 0,00 | – 253 547,34 |
| ES | Мерки в областта на рибарството | 2006 | Неокончателни административни проверки, недостатъци в проверките на място и външен одит | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 117 708,85 | 0,00 | – 117 708,85 |
| ES | Отделени от производството преки помощи | 2010 | Слабости в административните проверки, проверките на място и възстановяванията | Еднократно | | EUR | – 53 541,40 | 0,00 | – 53 541,40 |
| ES | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Слабости в административните проверки, проверките на място и възстановяванията | Еднократно | | EUR | – 368,20 | 0,00 | – 368,20 |
| ES | Кръстосано спазване | 2009 | Снизходителна система за санкции, CY 2008 | Еднократно | | EUR | – 191 873,53 | – 383,75 | – 191 489,78 |
| ES | Кръстосано спазване | 2009 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 790 454,36 | – 218,52 | – 790 235,84 |
| ES | Кръстосано спазване | 2009 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 24 049,41 | 0,00 | – 24 049,41 |
| ES | Кръстосано спазване | 2010 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 638,55 | 0,00 | – 638,55 |
| ES | Кръстосано спазване | 2010 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 781 951,76 | – 1 002,96 | – 780 948,80 |
| ES | Кръстосано спазване | 2010 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 30,92 | 0,00 | – 30,92 |
| ES | Кръстосано спазване | 2011 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 117,27 | 0,00 | – 117,27 |
| ES | Кръстосано спазване | 2011 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 570,44 | 0,00 | – 570,44 |
| ES | Кръстосано спазване | 2011 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 824 194,02 | 0,00 | – 824 194,02 |
| ОБЩО ES | EUR | – 3 224 514,79 | – 1 605,23 | – 3 222 909,56 |
| FI | Отделени от производството преки помощи | 2010 | Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията | Еднократно | | EUR | – 289 992,10 | 0,00 | – 289 992,10 |
| FI | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията | Еднократно | | EUR | – 961 208,71 | 0,00 | – 961 208,71 |
| FI | Отделени от производството преки помощи | 2012 | Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията | Еднократно | | EUR | – 1 384 610,18 | 0,00 | – 1 384 610,18 |
| ОБЩО FI | EUR | – 2 635 810,99 | 0,00 | – 2 635 810,99 |
| FR | Мляко — мляко в училищата | 2009 | Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година) | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 290 282,58 | 0,00 | – 290 282,58 |
| FR | Мляко — мляко в училищата | 2010 | Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година) | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 351 047,94 | 0,00 | – 351 047,94 |
| FR | Мляко — мляко в училищата | 2011 | Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година) | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 1 610,58 | 0,00 | – 1 610,58 |
| FR | Мляко — мляко в училищата | 2012 | Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година) | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 474,30 | 0,00 | – 474,30 |
| FR | Права | 2010 | Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи | Единна ставка | 10,00 % | EUR | – 5 938 076,49 | 0,00 | – 5 938 076,49 |
| FR | Права | 2010 | Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи | Еднократно | | EUR | – 2 584 040,40 | 0,00 | – 2 584 040,40 |
| FR | Права | 2011 | Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи | Единна ставка | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Права | 2011 | Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи | Еднократно | | EUR | – 2 584 032,47 | 0,00 | – 2 584 032,47 |
| FR | Права | 2012 | Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи | Единна ставка | 10,00 % | EUR | – 3 176 345,75 | 0,00 | – 3 176 345,75 |
| FR | Права | 2012 | Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи | Еднократно | | EUR | – 2 584 031,62 | 0,00 | – 2 584 031,62 |
| ОБЩО FR | EUR | – 20 686 287,88 | 0,00 | – 20 686 287,88 |
| GB | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Слабости при СИЗП и проверките на място | Еднократно | | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| ОБЩО GB | EUR | – 2 563 473,00 | 0,00 | – 2 563 473,00 |
| IT | Плодове и зеленчуци — преработване на домати | 2008 | Слабости при административните и счетоводните проверки. Няма равняване на документацията, съхранявана от организациите на производителите и преработвателите със счетоводните документи, изисквани съгласно националното законодателство | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 2 332 156,30 | – 932 862,52 | – 1 399 293,78 |
| IT | Плодове и зеленчуци — преработване на домати | 2010 | Слабости при административните и счетоводните проверки Няма равняване на документацията, съхранявана от организациите на производителите и преработвателите със счетоводните документи, изисквани съгласно националното законодателство | Единна ставка | 5,00 % | EUR | 720,02 | 0,00 | 720,02 |
| IT | Нередности | 2012 | Липса на информация относно предприетите действия за възстановяване | Еднократно | | EUR | – 2 362 005,73 | 0,00 | – 2 362 005,73 |
| IT | Нередности | 2012 | Нередности в процедурата по възстановяване | Еднократно | | EUR | – 1 283 164,95 | 0,00 | – 1 283 164,95 |
| IT | Нередности | 2012 | Недокладване в приложение III | Еднократно | | EUR | – 1 460 976,88 | 0,00 | – 1 460 976,88 |
| ОБЩО IT | EUR | – 7 437 583,84 | – 932 862,52 | – 6 504 721,32 |
| LV | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Слабости, дължащи се на очевидни грешки и на проверките на място с грешки под 3 % | Еднократно | | EUR | – 15 324,30 | 0,00 | – 15 324,30 |
| LV | Отделени от производството преки помощи | 2012 | Слабости, дължащи се на очевидни грешки и на проверките на място с грешки под 3 % | Еднократно | | EUR | – 3 399,21 | 0,00 | – 3 399,21 |
| LV | Кръстосано спазване | 2009 | Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008 | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 254 163,51 | 0,00 | – 254 163,51 |
| LV | Кръстосано спазване | 2010 | Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 181 777,79 | 0,00 | – 181 777,79 |
| LV | Кръстосано спазване | 2010 | Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008 | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 179,81 | 0,00 | – 179,81 |
| LV | Кръстосано спазване | 2011 | Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 100,05 | 0,00 | – 100,05 |
| LV | Кръстосано спазване | 2011 | Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008 | Единна ставка | 5,00 % | EUR | 14,86 | 0,00 | 14,86 |
| LV | Кръстосано спазване | 2011 | Недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2010 | Еднократно | | EUR | – 2 230,28 | 0,00 | – 2 230,28 |
| LV | Кръстосано спазване | 2012 | Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 0,19 | 0,00 | – 0,19 |
| ОБЩО LV | EUR | – 457 160,28 | 0,00 | – 457 160,28 |
| SE | Отделени от производството преки помощи | 2010 | Слабости в СИЗП, CY 2009 | Еднократно | | EUR | – 1 117 986,60 | 0,00 | – 1 117 986,60 |
| SE | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Слабости в СИЗП, CY 2010 | Еднократно | | EUR | – 15 591,00 | 0,00 | – 15 591,00 |
| ОБЩО SE | EUR | – 1 133 577,60 | 0,00 | – 1 133 577,60 |
| SI | Отделени от производството преки помощи | 2010 | Слабости в проверката на малки парцели по отношение на спазването на определението за земеделски парцели | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 85 780,08 | – 2 203,29 | – 83 576,79 |
| SI | Отделени от производството преки помощи | 2010 | Липса на екстраполация на резултати от контрола в случай на разлика под 3 % | Еднократно | | EUR | – 1 771,90 | – 10,97 | – 1 760,93 |
| SI | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Слабости в проверката на малки парцели по отношение на спазването на определението за земеделски парцели | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 115 956,46 | 0,00 | – 115 956,46 |
| SI | Отделени от производството преки помощи | 2011 | Липса на екстраполация на резултати от контрола в случай на разлика под 3 % | Еднократно | | EUR | – 6 376,67 | – 7,62 | – 6 369,05 |
| SI | Отделени от производството преки помощи | 2012 | Слабости в проверката на малки парцели по отношение на спазването на определението за земеделски парцели | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 131 269,23 | 0,00 | – 131 269,23 |
| SI | Отделени от производството преки помощи | 2012 | Липса на екстраполация на резултати от контрола в случай на разлика под 3 % | Еднократно | | EUR | – 6 506,76 | – 7,78 | – 6 498,98 |
| ОБЩО SI | EUR | – 347 661,10 | – 2 229,66 | – 345 431,44 |
| ОБЩО 6701 | EUR | – 42 285 334,82 | – 936 697,41 | – 41 348 637,41 |
| БЮДЖЕТНА ПОЗИЦИЯ: 6711 |
| DK | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2011 | Слабости при проверката на място | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 138 216,28 | 0,00 | – 138 216,28 |
| DK | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2012 | Слабости при проверката на място | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 114 814,02 | 0,00 | – 114 814,02 |
| ОБЩО DK | EUR | – 253 030,30 | 0,00 | – 253 030,30 |
| ES | Кръстосано спазване | 2009 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 25 382,59 | 0,00 | – 25 382,59 |
| ES | Кръстосано спазване | 2009 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 1 341,72 | 0,00 | – 1 341,72 |
| ES | Кръстосано спазване | 2010 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | 18,14 | 0,00 | 18,14 |
| ES | Кръстосано спазване | 2010 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 34 511,04 | 0,00 | – 34 511,04 |
| ES | Кръстосано спазване | 2010 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 317,20 | 0,00 | – 317,20 |
| ES | Кръстосано спазване | 2011 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 36,65 | 0,00 | – 36,65 |
| ES | Кръстосано спазване | 2011 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 69,84 | 0,00 | – 69,84 |
| ES | Кръстосано спазване | 2011 | Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 39 292,14 | 0,00 | – 39 292,14 |
| ОБЩО ES | EUR | – 100 933,04 | 0,00 | – 100 933,04 |
| FI | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2010 | Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията | Еднократно | | EUR | – 132 350,41 | 0,00 | – 132 350,41 |
| FI | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2011 | Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията | Еднократно | | EUR | – 449 325,95 | 0,00 | – 449 325,95 |
| FI | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2012 | Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията | Еднократно | | EUR | – 558 189,31 | 0,00 | – 558 189,31 |
| ОБЩО FI | EUR | – 1 139 865,67 | 0,00 | – 1 139 865,67 |
| GB | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2011 | Слабости при СИЗП и проверките на място | Еднократно | | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| ОБЩО GB | EUR | – 614 769,00 | 0,00 | – 614 769,00 |
| HU | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2009 | Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение) | Единна ставка | 10,00 % | EUR | – 131 333,83 | 0,00 | – 131 333,83 |
| HU | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2010 | Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение) | Единна ставка | 10,00 % | EUR | – 149 391,75 | 0,00 | – 149 391,75 |
| HU | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2011 | Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение) | Единна ставка | 10,00 % | EUR | – 42 101,65 | 0,00 | – 42 101,65 |
| HU | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2012 | Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение) | Единна ставка | 10,00 % | EUR | – 60 885,25 | 0,00 | – 60 885,25 |
| ОБЩО HU | EUR | – 383 712,48 | 0,00 | – 383 712,48 |
| LV | Кръстосано спазване | 2009 | Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008 | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 212 566,45 | 0,00 | – 212 566,45 |
| LV | Кръстосано спазване | 2010 | Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 92 731,87 | 0,00 | – 92 731,87 |
| LV | Кръстосано спазване | 2010 | Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008 | Единна ставка | 5,00 % | EUR | 1 146,35 | 0,00 | 1 146,35 |
| LV | Кръстосано спазване | 2011 | Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | 249,48 | 0,00 | 249,48 |
| LV | Кръстосано спазване | 2011 | Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008 | Единна ставка | 5,00 % | EUR | 425,78 | 0,00 | 425,78 |
| LV | Кръстосано спазване | 2012 | Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009 | Единна ставка | 2,00 % | EUR | 106,22 | 0,00 | 106,22 |
| LV | Кръстосано спазване | 2012 | Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008 | Единна ставка | 5,00 % | EUR | 183,03 | 0,00 | 183,03 |
| ОБЩО LV | EUR | – 303 187,46 | 0,00 | – 303 187,46 |
| PL | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2009 | Липса на критерии за подбор | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 16 237,92 | 0,00 | – 16 237,92 |
| PL | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2010 | Липса на критерии за подбор | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 2 189 601,12 | 0,00 | – 2 189 601,12 |
| PL | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2011 | Липса на критерии за подбор | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 2 290 180,19 | 0,00 | – 2 290 180,19 |
| PL | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2012 | Липса на критерии за подбор | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 1 175 231,69 | 0,00 | – 1 175 231,69 |
| PL | Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.) | 2013 | Липса на критерии за подбор | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 172 311,40 | 0,00 | – 172 311,40 |
| ОБЩО PL | EUR | – 5 843 562,32 | 0,00 | – 5 843 562,32 |
| PT | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2008 | Забавени проверки на място | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 81 992,88 | – 81 992,88 | 0,00 |
| PT | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2009 | Забавени проверки на място | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 3 374 908,49 | – 2 911 944,67 | – 462 963,82 |
| PT | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2009 | Забавени проверки на място | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 353 974,42 | 0,00 | – 353 974,42 |
| PT | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2010 | Забавени проверки на място | Единна ставка | 2,00 % | EUR | – 213 427,37 | 0,00 | – 213 427,37 |
| PT | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2010 | Забавени проверки на място | Единна ставка | 5,00 % | EUR | – 1 682 133,84 | – 1 446 076,06 | – 236 057,78 |
| ОБЩО PT | EUR | – 5 706 437,00 | – 4 440 013,61 | – 1 266 423,39 |
| SE | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2010 | Слабости в СИЗП, CY 2009 | Еднократно | | EUR | – 190 380,00 | 0,00 | – 190 380,00 |
| SE | Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта) | 2011 | Слабости в СИЗП, CY 2010 | Еднократно | | EUR | – 143 719,00 | 0,00 | – 143 719,00 |
| ОБЩО SE | EUR | – 334 099,00 | 0,00 | – 334 099,00 |
| ОБЩО 6711 | EUR | – 14 679 596,27 | – 4 440 013,61 | – 10 239 582,66 |

ДЧ

Мярка

Финансова година

Причина

Тип

%

Валута

Сума

Удръжки

Финансово отражение

БЮДЖЕТНА ПОЗИЦИЯ: 6701

BE

Други преки помощи — едър рогат добитък

2010

Плащания за животни, които не отговарят на критериите за допустимост, и неправилно прилагане на санкциите

Еднократно

EUR

– 133 335,00

0,00

– 133 335,00

BE

Други преки помощи — едър рогат добитък

2011

Плащания за животни, които не отговарят на критериите за допустимост, и неправилно прилагане на санкциите

Еднократно

EUR

– 62 275,00

0,00

– 62 275,00

BE

Други преки помощи — едър рогат добитък

2012

Плащания за животни, които не отговарят на критериите за допустимост, и неправилно прилагане на санкциите

Еднократно

EUR

– 110 550,00

0,00

– 110 550,00

ОБЩО BE

EUR

– 306 160,00

0,00

– 306 160,00

CZ

Други преки помощи — членове 68—72 от Регламент (ЕО) No 73/2009

2011

Недължими плащания и неприлагане на намаленията/изключванията към животни, при които има нередности

Еднократно

EUR

– 4 195,16

0,00

– 4 195,16

CZ

Други преки помощи — членове 68—72 от Регламент (ЕО) No 73/2009

2012

Недължими плащания и неприлагане на намаленията/изключванията към животни, при които има нередности

Еднократно

EUR

– 68,74

0,00

– 68,74

ОБЩО CZ

EUR

– 4 263,90

0,00

– 4 263,90

DE

Отделени от производството преки помощи

2008

Липса на екстраполация в случаите на свръхдеклариране под 3 %

Еднократно

EUR

– 106 694,14

0,00

– 106 694,14

DE

Отделени от производството преки помощи

2009

Липса на екстраполация в случаите на свръхдеклариране под 3 %

Еднократно

EUR

– 104 776,14

0,00

– 104 776,14

DE

Отделени от производството преки помощи

2009

Недостатъци при толеранса на измерване

Еднократно

EUR

– 56 327,48

0,00

– 56 327,48

DE

Отделени от производството преки помощи

2010

Липса на екстраполация в случаите на свръхдеклариране под 3 %

Еднократно

EUR

– 72 254,33

0,00

– 72 254,33

DE

Отделени от производството преки помощи

2010

Недостатъци при толеранса на измерване

Еднократно

EUR

– 56 781,05

0,00

– 56 781,05

ОБЩО DE

EUR

– 396 833,14

0,00

– 396 833,14

DK

Отделени от производството преки помощи

2011

Слабости при проверката на място

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 1 529 693,10

0,00

– 1 529 693,10

DK

Отделени от производството преки помощи

2011

Възстановявания със задна дата, както и неправилна обработка на права на плащане

Еднократно

EUR

– 69 494,00

0,00

– 69 494,00

DK

Отделени от производството преки помощи

2012

Слабости при проверката на място

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 1 489 167,20

0,00

– 1 489 167,20

DK

Отделени от производството преки помощи

2012

Възстановявания със задна дата, както и неправилна обработка на права на плащане

Еднократно

EUR

– 3 654,00

0,00

– 3 654,00

ОБЩО DK

EUR

– 3 092 008,30

0,00

– 3 092 008,30

ES

Мерки в областта на рибарството

2004

Неокончателни административни проверки, недостатъци в проверките на място и външен одит

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 185 468,74

0,00

– 185 468,74

ES

Мерки в областта на рибарството

2005

Неокончателни административни проверки, недостатъци в проверките на място и външен одит

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 253 547,34

0,00

– 253 547,34

ES

Мерки в областта на рибарството

2006

Неокончателни административни проверки, недостатъци в проверките на място и външен одит

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 117 708,85

0,00

– 117 708,85

ES

Отделени от производството преки помощи

2010

Слабости в административните проверки, проверките на място и възстановяванията

Еднократно

EUR

– 53 541,40

0,00

– 53 541,40

ES

Отделени от производството преки помощи

2011

Слабости в административните проверки, проверките на място и възстановяванията

Еднократно

EUR

– 368,20

0,00

– 368,20

ES

Кръстосано спазване

2009

Снизходителна система за санкции, CY 2008

Еднократно

EUR

– 191 873,53

– 383,75

– 191 489,78

ES

Кръстосано спазване

2009

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 790 454,36

– 218,52

– 790 235,84

ES

Кръстосано спазване

2009

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 24 049,41

0,00

– 24 049,41

ES

Кръстосано спазване

2010

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 638,55

0,00

– 638,55

ES

Кръстосано спазване

2010

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 781 951,76

– 1 002,96

– 780 948,80

ES

Кръстосано спазване

2010

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 30,92

0,00

– 30,92

ES

Кръстосано спазване

2011

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 117,27

0,00

– 117,27

ES

Кръстосано спазване

2011

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 570,44

0,00

– 570,44

ES

Кръстосано спазване

2011

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 824 194,02

0,00

– 824 194,02

ОБЩО ES

EUR

– 3 224 514,79

– 1 605,23

– 3 222 909,56

FI

Отделени от производството преки помощи

2010

Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията

Еднократно

EUR

– 289 992,10

0,00

– 289 992,10

FI

Отделени от производството преки помощи

2011

Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията

Еднократно

EUR

– 961 208,71

0,00

– 961 208,71

FI

Отделени от производството преки помощи

2012

Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията

Еднократно

EUR

– 1 384 610,18

0,00

– 1 384 610,18

ОБЩО FI

EUR

– 2 635 810,99

0,00

– 2 635 810,99

FR

Мляко — мляко в училищата

2009

Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година)

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 290 282,58

0,00

– 290 282,58

FR

Мляко — мляко в училищата

2010

Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година)

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 351 047,94

0,00

– 351 047,94

FR

Мляко — мляко в училищата

2011

Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година)

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 1 610,58

0,00

– 1 610,58

FR

Мляко — мляко в училищата

2012

Забавени проверки на място за предлагане на мляко в училищата (2008/2009 учебна година)

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 474,30

0,00

– 474,30

FR

Права

2010

Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи

Единна ставка

10,00 %

EUR

– 5 938 076,49

0,00

– 5 938 076,49

FR

Права

2010

Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи

Еднократно

EUR

– 2 584 040,40

0,00

– 2 584 040,40

FR

Права

2011

Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи

Единна ставка

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Права

2011

Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи

Еднократно

EUR

– 2 584 032,47

0,00

– 2 584 032,47

FR

Права

2012

Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи

Единна ставка

10,00 %

EUR

– 3 176 345,75

0,00

– 3 176 345,75

FR

Права

2012

Неправомерно предоставяне на националния резерв и консолидиране на фуражните площи

Еднократно

EUR

– 2 584 031,62

0,00

– 2 584 031,62

ОБЩО FR

EUR

– 20 686 287,88

0,00

– 20 686 287,88

GB

Отделени от производството преки помощи

2011

Слабости при СИЗП и проверките на място

Еднократно

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

ОБЩО GB

EUR

– 2 563 473,00

0,00

– 2 563 473,00

IT

Плодове и зеленчуци — преработване на домати

2008

Слабости при административните и счетоводните проверки. Няма равняване на документацията, съхранявана от организациите на производителите и преработвателите със счетоводните документи, изисквани съгласно националното законодателство

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 2 332 156,30

– 932 862,52

– 1 399 293,78

IT

Плодове и зеленчуци — преработване на домати

2010

Слабости при административните и счетоводните проверки Няма равняване на документацията, съхранявана от организациите на производителите и преработвателите със счетоводните документи, изисквани съгласно националното законодателство

Единна ставка

5,00 %

EUR

720,02

0,00

720,02

IT

Нередности

2012

Липса на информация относно предприетите действия за възстановяване

Еднократно

EUR

– 2 362 005,73

0,00

– 2 362 005,73

IT

Нередности

2012

Нередности в процедурата по възстановяване

Еднократно

EUR

– 1 283 164,95

0,00

– 1 283 164,95

IT

Нередности

2012

Недокладване в приложение III

Еднократно

EUR

– 1 460 976,88

0,00

– 1 460 976,88

ОБЩО IT

EUR

– 7 437 583,84

– 932 862,52

– 6 504 721,32

LV

Отделени от производството преки помощи

2011

Слабости, дължащи се на очевидни грешки и на проверките на място с грешки под 3 %

Еднократно

EUR

– 15 324,30

0,00

– 15 324,30

LV

Отделени от производството преки помощи

2012

Слабости, дължащи се на очевидни грешки и на проверките на място с грешки под 3 %

Еднократно

EUR

– 3 399,21

0,00

– 3 399,21

LV

Кръстосано спазване

2009

Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 254 163,51

0,00

– 254 163,51

LV

Кръстосано спазване

2010

Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 181 777,79

0,00

– 181 777,79

LV

Кръстосано спазване

2010

Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 179,81

0,00

– 179,81

LV

Кръстосано спазване

2011

Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 100,05

0,00

– 100,05

LV

Кръстосано спазване

2011

Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008

Единна ставка

5,00 %

EUR

14,86

0,00

14,86

LV

Кръстосано спазване

2011

Недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2010

Еднократно

EUR

– 2 230,28

0,00

– 2 230,28

LV

Кръстосано спазване

2012

Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 0,19

0,00

– 0,19

ОБЩО LV

EUR

– 457 160,28

0,00

– 457 160,28

SE

Отделени от производството преки помощи

2010

Слабости в СИЗП, CY 2009

Еднократно

EUR

– 1 117 986,60

0,00

– 1 117 986,60

SE

Отделени от производството преки помощи

2011

Слабости в СИЗП, CY 2010

Еднократно

EUR

– 15 591,00

0,00

– 15 591,00

ОБЩО SE

EUR

– 1 133 577,60

0,00

– 1 133 577,60

SI

Отделени от производството преки помощи

2010

Слабости в проверката на малки парцели по отношение на спазването на определението за земеделски парцели

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 85 780,08

– 2 203,29

– 83 576,79

SI

Отделени от производството преки помощи

2010

Липса на екстраполация на резултати от контрола в случай на разлика под 3 %

Еднократно

EUR

– 1 771,90

– 10,97

– 1 760,93

SI

Отделени от производството преки помощи

2011

Слабости в проверката на малки парцели по отношение на спазването на определението за земеделски парцели

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 115 956,46

0,00

– 115 956,46

SI

Отделени от производството преки помощи

2011

Липса на екстраполация на резултати от контрола в случай на разлика под 3 %

Еднократно

EUR

– 6 376,67

– 7,62

– 6 369,05

SI

Отделени от производството преки помощи

2012

Слабости в проверката на малки парцели по отношение на спазването на определението за земеделски парцели

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 131 269,23

0,00

– 131 269,23

SI

Отделени от производството преки помощи

2012

Липса на екстраполация на резултати от контрола в случай на разлика под 3 %

Еднократно

EUR

– 6 506,76

– 7,78

– 6 498,98

ОБЩО SI

EUR

– 347 661,10

– 2 229,66

– 345 431,44

ОБЩО 6701

EUR

– 42 285 334,82

– 936 697,41

– 41 348 637,41

БЮДЖЕТНА ПОЗИЦИЯ: 6711

DK

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2011

Слабости при проверката на място

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 138 216,28

0,00

– 138 216,28

DK

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2012

Слабости при проверката на място

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 114 814,02

0,00

– 114 814,02

ОБЩО DK

EUR

– 253 030,30

0,00

– 253 030,30

ES

Кръстосано спазване

2009

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 25 382,59

0,00

– 25 382,59

ES

Кръстосано спазване

2009

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 1 341,72

0,00

– 1 341,72

ES

Кръстосано спазване

2010

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008

Единна ставка

2,00 %

EUR

18,14

0,00

18,14

ES

Кръстосано спазване

2010

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 34 511,04

0,00

– 34 511,04

ES

Кръстосано спазване

2010

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 317,20

0,00

– 317,20

ES

Кръстосано спазване

2011

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2008

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 36,65

0,00

– 36,65

ES

Кръстосано спазване

2011

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 69,84

0,00

– 69,84

ES

Кръстосано спазване

2011

Частична и неефективна проверка на множество законоустановени изисквания за управление (ЗИУ), CY 2010

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 39 292,14

0,00

– 39 292,14

ОБЩО ES

EUR

– 100 933,04

0,00

– 100 933,04

FI

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2010

Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията

Еднократно

EUR

– 132 350,41

0,00

– 132 350,41

FI

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2011

Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията

Еднократно

EUR

– 449 325,95

0,00

– 449 325,95

FI

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2012

Слабости в системата за идентификация на земеделските парцели (СИЗП), проверките на място и изчислението на намаленията

Еднократно

EUR

– 558 189,31

0,00

– 558 189,31

ОБЩО FI

EUR

– 1 139 865,67

0,00

– 1 139 865,67

GB

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2011

Слабости при СИЗП и проверките на място

Еднократно

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

ОБЩО GB

EUR

– 614 769,00

0,00

– 614 769,00

HU

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2009

Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение)

Единна ставка

10,00 %

EUR

– 131 333,83

0,00

– 131 333,83

HU

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2010

Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение)

Единна ставка

10,00 %

EUR

– 149 391,75

0,00

– 149 391,75

HU

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2011

Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение)

Единна ставка

10,00 %

EUR

– 42 101,65

0,00

– 42 101,65

HU

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2012

Неадекватен основен контрол — подкрепа, изплатена на недопустими за подпомагане бенефициенти (не са присъствали на задължителното обучение)

Единна ставка

10,00 %

EUR

– 60 885,25

0,00

– 60 885,25

ОБЩО HU

EUR

– 383 712,48

0,00

– 383 712,48

LV

Кръстосано спазване

2009

Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 212 566,45

0,00

– 212 566,45

LV

Кръстосано спазване

2010

Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 92 731,87

0,00

– 92 731,87

LV

Кръстосано спазване

2010

Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008

Единна ставка

5,00 %

EUR

1 146,35

0,00

1 146,35

LV

Кръстосано спазване

2011

Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

249,48

0,00

249,48

LV

Кръстосано спазване

2011

Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008

Единна ставка

5,00 %

EUR

425,78

0,00

425,78

LV

Кръстосано спазване

2012

Не са определени 2 ДСЕС, недостатъци при проверките за ЗИУ 4 и толеранса на измерване, прилаган за ЗИУ 7, CY 2009

Единна ставка

2,00 %

EUR

106,22

0,00

106,22

LV

Кръстосано спазване

2012

Не са определени 4 ДСЕС, неправилно изчисляване на санкциите, CY 2008

Единна ставка

5,00 %

EUR

183,03

0,00

183,03

ОБЩО LV

EUR

– 303 187,46

0,00

– 303 187,46

PL

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2009

Липса на критерии за подбор

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 16 237,92

0,00

– 16 237,92

PL

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2010

Липса на критерии за подбор

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 2 189 601,12

0,00

– 2 189 601,12

PL

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2011

Липса на критерии за подбор

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 2 290 180,19

0,00

– 2 290 180,19

PL

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2012

Липса на критерии за подбор

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 1 175 231,69

0,00

– 1 175 231,69

PL

Развитие на селските райони, ЕЗФРСР, оси 1+3 — мерки за инвестиции (2007—2013 г.)

2013

Липса на критерии за подбор

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 172 311,40

0,00

– 172 311,40

ОБЩО PL

EUR

– 5 843 562,32

0,00

– 5 843 562,32

PT

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2008

Забавени проверки на място

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 81 992,88

– 81 992,88

0,00

PT

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2009

Забавени проверки на място

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 3 374 908,49

– 2 911 944,67

– 462 963,82

PT

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2009

Забавени проверки на място

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 353 974,42

0,00

– 353 974,42

PT

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2010

Забавени проверки на място

Единна ставка

2,00 %

EUR

– 213 427,37

0,00

– 213 427,37

PT

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2010

Забавени проверки на място

Единна ставка

5,00 %

EUR

– 1 682 133,84

– 1 446 076,06

– 236 057,78

ОБЩО PT

EUR

– 5 706 437,00

– 4 440 013,61

– 1 266 423,39

SE

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2010

Слабости в СИЗП, CY 2009

Еднократно

EUR

– 190 380,00

0,00

– 190 380,00

SE

Развитие на селските райони ЕЗФРСР, ос 2 (2007—2013 г., мерки, свързани с площта)

2011

Слабости в СИЗП, CY 2010

Еднократно

EUR

– 143 719,00

0,00

– 143 719,00

ОБЩО SE

EUR

– 334 099,00

0,00

– 334 099,00

ОБЩО 6711

EUR

– 14 679 596,27

– 4 440 013,61

– 10 239 582,66

---

| 12.7.2014 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | L 205/76 |
| --- | --- | --- | --- |

12.7.2014

BG

Официален вестник на Европейския съюз

L 205/76

---

РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА

от 10 юли 2014 година

относно пускането на пазара на съдържащи мед биоциди за съществена употреба

(нотифицирано под номер С(2014) 4611)

(само текстовете на английски, гръцки, испански и хърватски език са автентични)

(2014/459/ЕС)

ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,

като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,

като взе предвид Регламент (ЕО) No 1451/2007 на Комисията от 4 декември 2007 г. относно втората фаза на 10-годишната работна програма, посочена в член 16, параграф 2 от Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на биоциди (1), и по-специално член 5, параграф 3 от него,

като има предвид, че:

| (1) | В съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 1896/2000 на Комисията (2) медта е нотифицирана за употреба в продуктов тип 11, определен в приложение V към Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3). |
| --- | --- |

(1)

В съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) No 1896/2000 на Комисията (2) медта е нотифицирана за употреба в продуктов тип 11, определен в приложение V към Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3).

| (2) | В рамките на съответните срокове не беше представено пълно досие в подкрепа на включването на медта в приложение I, IA или IБ към Директива 98/8/ЕО. В съответствие с Решение 2012/78/ЕС на Комисията (4), във връзка с член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1451/2007, медта вече не може да се пуска на пазара за употреба в продуктов тип 11 от 1 февруари 2013 г. |
| --- | --- |

(2)

В рамките на съответните срокове не беше представено пълно досие в подкрепа на включването на медта в приложение I, IA или IБ към Директива 98/8/ЕО. В съответствие с Решение 2012/78/ЕС на Комисията (4), във връзка с член 4, параграф 2 от Регламент (ЕО) No 1451/2007, медта вече не може да се пуска на пазара за употреба в продуктов тип 11 от 1 февруари 2013 г.

| (3) | В съответствие с член 5 от Регламент (ЕО) No 1451/2007 Хърватия, Испания, Ирландия и Гърция подадоха отделни заявления до Комисията с искане да им бъде разрешено да позволят пускането на пазара на биоциди, съдържащи мед, за различни видове употреба. |
| --- | --- |

(3)

В съответствие с член 5 от Регламент (ЕО) No 1451/2007 Хърватия, Испания, Ирландия и Гърция подадоха отделни заявления до Комисията с искане да им бъде разрешено да позволят пускането на пазара на биоциди, съдържащи мед, за различни видове употреба.

| (4) | Комисията направи тези заявления публично достояние по електронен път. |
| --- | --- |

(4)

Комисията направи тези заявления публично достояние по електронен път.

| (5) | От някои от заявленията става ясно, че биоцидите, съдържащи мед, се използват за предотвратяване на биологичното обрастване в основния водоподаващ тръбопровод на офшорни нефтени и газови платформи, както и на други морски и брегови съоръжения, където тази употреба е от съществено значение за предотвратяване на запушването на водоподаващия тръбопровод, който наред с другото се използва за технологични нужди, за получаване на питейна вода и вода за къпане и за противопожарни цели, тъй като запушването му може да увреди фатално здравето и да застраши безопасността на работниците, намиращи се на съоръжението. |
| --- | --- |

(5)

От някои от заявленията става ясно, че биоцидите, съдържащи мед, се използват за предотвратяване на биологичното обрастване в основния водоподаващ тръбопровод на офшорни нефтени и газови платформи, както и на други морски и брегови съоръжения, където тази употреба е от съществено значение за предотвратяване на запушването на водоподаващия тръбопровод, който наред с другото се използва за технологични нужди, за получаване на питейна вода и вода за къпане и за противопожарни цели, тъй като запушването му може да увреди фатално здравето и да застраши безопасността на работниците, намиращи се на съоръжението.

| (6) | Нещо повече, както е видно от някои от заявленията, биоцидите, съдържащи мед, се използват за предотвратяване на биологичното обрастване в основния водоподаващ тръбопровод на корабите, където тази употреба е от съществено значение, за да се избегне спирането на подаване на вода, използвана в цялата тръбопроводна и водна система на кораба. Това включва вътрешните стени на всички тръбопроводи, като например пожарогасителната система, от която зависи безопасната експлоатация на кораба. |
| --- | --- |

(6)

Нещо повече, както е видно от някои от заявленията, биоцидите, съдържащи мед, се използват за предотвратяване на биологичното обрастване в основния водоподаващ тръбопровод на корабите, където тази употреба е от съществено значение, за да се избегне спирането на подаване на вода, използвана в цялата тръбопроводна и водна система на кораба. Това включва вътрешните стени на всички тръбопроводи, като например пожарогасителната система, от която зависи безопасната експлоатация на кораба.

| (7) | Комисията не получи коментари по време на публичните консултации по тези заявления. Държавите членки, подали заявленията, застъпват тезата, че на тяхна територия е необходимо да разполагат с достатъчно богат набор от технически и икономически приложими алтернативи за предотвратяване на биологичното обрастване, с цел да се ограничи рискът от запушване на основния водоподаващ тръбопровод на офшорни съоръжения, други морски и брегови такива, или на кораби. |
| --- | --- |

(7)

Комисията не получи коментари по време на публичните консултации по тези заявления. Държавите членки, подали заявленията, застъпват тезата, че на тяхна територия е необходимо да разполагат с достатъчно богат набор от технически и икономически приложими алтернативи за предотвратяване на биологичното обрастване, с цел да се ограничи рискът от запушване на основния водоподаващ тръбопровод на офшорни съоръжения, други морски и брегови такива, или на кораби.

| (8) | Поради това недопускането на употребата на мед в тези държави членки за предотвратяване на биологичното обрастване в основния водоподаващ тръбопровод на офшорни нефтени и газови платформи, други морски и брегови съоръжения или на кораби към настоящия момент би могло да представлява сериозен риск за общественото здраве. Освен това в много случаи е възможно изключването или замяната на съществуващите корабни системи, в които се използва мед, да се окаже твърде скъпо и трудно осъществимо в логистичен аспект и от практическа гледна точка. Ако замяната е възможна, нейното осъществяване може да отнеме известно време. Поради това поисканите дерогации за съществена употреба са необходими към настоящия момент. |
| --- | --- |

(8)

Поради това недопускането на употребата на мед в тези държави членки за предотвратяване на биологичното обрастване в основния водоподаващ тръбопровод на офшорни нефтени и газови платформи, други морски и брегови съоръжения или на кораби към настоящия момент би могло да представлява сериозен риск за общественото здраве. Освен това в много случаи е възможно изключването или замяната на съществуващите корабни системи, в които се използва мед, да се окаже твърде скъпо и трудно осъществимо в логистичен аспект и от практическа гледна точка. Ако замяната е възможна, нейното осъществяване може да отнеме известно време. Поради това поисканите дерогации за съществена употреба са необходими към настоящия момент.

| (9) | При все това, освен ако без необосновано забавяне бъде подадено пълно заявление за одобряване на медта за употреба в продуктов тип 11, ползвателите на биоциди, съдържащи мед, следва да използват алтернативни методи за предотвратяване на биологичното обрастване. Поради това е целесъобразно да бъде поискано в такъв случай ползвателите в посочените държави членки да бъдат активно и своевременно информирани, с цел да им се даде възможност да се убедят, че съответните алтернативни методи са ефикасни, преди да се наложи биоцидите, съдържащи мед, да бъдат изтеглени от пазара, |
| --- | --- |

(9)

При все това, освен ако без необосновано забавяне бъде подадено пълно заявление за одобряване на медта за употреба в продуктов тип 11, ползвателите на биоциди, съдържащи мед, следва да използват алтернативни методи за предотвратяване на биологичното обрастване. Поради това е целесъобразно да бъде поискано в такъв случай ползвателите в посочените държави членки да бъдат активно и своевременно информирани, с цел да им се даде възможност да се убедят, че съответните алтернативни методи са ефикасни, преди да се наложи биоцидите, съдържащи мед, да бъдат изтеглени от пазара,

ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:

Член 1

1.   При спазване на условията, предвидени в член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 1451/2007, Хърватия, Испания, Ирландия и Гърция могат да разрешават пускането на пазара на биоциди, съдържащи мед (ЕО No 231-159-6; CAS No 7440-50-8) за видовете употреба, посочени в приложението към настоящото решение.

2.   Ако до 31 декември 2014 г. бъдат подадени досиета за одобряване на медта в продуктов тип 11, приложими за тези видове употреба, и държавата членка, извършваща оценката, удостовери, че те са пълни, Хърватия, Испания, Ирландия и Гърция могат да продължат да разрешават пускането на пазара до крайния срок, предвиден в член 89 от Регламент (ЕС) No 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета (5) за случаите, когато едно вещество е одобрено или не е одобрено.

3.   В случаите, различни от предвидените в параграф 2, Хърватия, Испания, Ирландия и Гърция могат да продължат да разрешават пускането на пазара до 31 декември 2017 г., при условие че тези държави членки гарантират, че считано от 1 януари 2015 г. ползвателите ще бъдат активно информирани за непосредствената необходимост по ефикасен начин да приложат алтернативни методи за съответните цели.

Член 2

Адресати на настоящото решение са Ирландия, Република Гърция, Кралство Испания и Република Хърватия.

Съставено в Брюксел на 10 юли 2014 година.

За Комисията

Janez POTOČNIK

Член на Комисията

---

(1)  ОВ L 325, 11.12.2007 г., стр. 3.

1

(2)  Регламент (ЕО) No 1896/2000 на Комисията от 7 септември 2000 г. относно първата фаза на програмата, посочена в член 16, параграф 2 от Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно биоцидите (ОВ L 228, 8.9.2000 г., стр. 6).

2

(3)  Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 февруари 1998 г. относно пускането на пазара на биоциди (ОВ L 123, 24.4.1998 г., стр. 1).

3

(4)  Решение 2012/78/ЕС на Комисията от 9 февруари 2012 г. относно невключването на определени вещества в приложение I, IА или IБ към Директива 98/8/ЕО на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на биоциди (ОВ L 38, 11.2.2012 г., стр. 48).

4

(5)  Регламент (ЕС) No 528/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2012 г. относно предоставянето на пазара и употребата на биоциди (ОВ L 167, 27.6.2012 г., стр. 1).

5

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

ВИДОВЕ УПОТРЕБА, КОИТО ДЪРЖАВИТЕ ЧЛЕНКИ, ПОСОЧЕНИ ПО-ДОЛУ, МОГАТ ДА РАЗРЕШАВАТ ПРИ СПАЗВАНЕ НА УСЛОВИЯТА ПО ЧЛЕН 1

| No | Държава членка | Продуктов тип 11 |
| --- | --- | --- |
| 1 | Хърватия | За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите. |
| 2 | Испания | За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на офшорни нефтени и газови платформи и други морски и брегови съоръжения.
  За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите. |
| 3 | Ирландия | За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на офшорни нефтени и газови платформи и други морски и брегови съоръжения.
  За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите. |
| 4 | Гърция | За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите. |

No

Държава членка

Продуктов тип 11

1

Хърватия

За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите.

2

Испания

За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на офшорни нефтени и газови платформи и други морски и брегови съоръжения.

За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите.

3

Ирландия

За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на офшорни нефтени и газови платформи и други морски и брегови съоръжения.

За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите.

4

Гърция

За предотвратяване на биологичното обрастване на водоподаващия тръбопровод/водните помпи и на цялата тръбопроводна и водна система на корабите.

---