# Euroopa Liidu L 192/2014

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 192 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 57. köide1. juuli 2014 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 192

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

57. köide1. juuli 2014

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 721/2014, 16. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (
  1
  ) | 1 |
| | * | Nõukogu määrus (EL) nr 722/2014, 24. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine | 9 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 723/2014, 23. juuni 2014, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Nieheimer Käse (KGT)] | 36 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 724/2014, 26. juuni 2014, andmevahetusstandardi kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) nõutavate andmete edastamiseks (
  1
  ) | 38 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2014, 30. juuni 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 499/96 seoses liidu uute tariifikvootidega teatavatele Islandilt pärit kaladele ja kalandustoodetele | 40 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 726/2014, 30. juuni 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 992/95 seoses liidu uue tariifikvoodiga Norrast pärit töödeldud heeringale | 41 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 727/2014, 30. juuni 2014, millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) läbivaatamine seoses uue eksportijaga, tunnistatakse kehtetuks ühe Hiina Rahvavabariigi eksportija impordi suhtes kohaldatav tollimaks ja kehtestatakse nimetatud impordi suhtes registreerimisnõue | 42 |
| | | Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 728/2014, 30. juuni 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 47 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2014/84/EL, 30. juuni 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa A liidet seoses nikliga (
  1
  ) | 49 |
| | | OTSUSED |
| | | 2014/414/EL |
| | * | Euroopa Ülemkogu otsus, 27. juuni 2014, millega esitatakse Euroopa Parlamendile kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale | 52 |
| | | 2014/415/EL |
| | * | Nõukogu otsus, 24. juuni 2014, solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta | 53 |
| | | 2014/416/EL |
| | * | Komisjoni otsus, 9. aprill 2014, mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi SA.23257 (12/C) [ex NN 8/10, ex CP 157/07] (aiandus- ja maastikukaitse kutsevaldkonna ja toodete edendamise liidu kutsealadevaheline kokkulepe — Val'Hor)
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2223 all) | 59 |
| | | 2014/417/EL |
| | * | Komisjoni rakendusotsus, 27. juuni 2014, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Lätis
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4536 all)

   (
  1
  ) | 66 |
| | | 2014/418/EL |
| | * | Euroopa Keskpanga otsus, 16. juuni 2014, millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (EKP/2014/27) | 68 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) nr 721/2014, 16. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024 (
  1
  )

1

1

*

Nõukogu määrus (EL) nr 722/2014, 24. juuni 2014, millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine

9

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 723/2014, 23. juuni 2014, millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Nieheimer Käse (KGT)]

36

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 724/2014, 26. juuni 2014, andmevahetusstandardi kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) nõutavate andmete edastamiseks (
  1
  )

1

38

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 725/2014, 30. juuni 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 499/96 seoses liidu uute tariifikvootidega teatavatele Islandilt pärit kaladele ja kalandustoodetele

40

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 726/2014, 30. juuni 2014, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 992/95 seoses liidu uue tariifikvoodiga Norrast pärit töödeldud heeringale

41

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 727/2014, 30. juuni 2014, millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) läbivaatamine seoses uue eksportijaga, tunnistatakse kehtetuks ühe Hiina Rahvavabariigi eksportija impordi suhtes kohaldatav tollimaks ja kehtestatakse nimetatud impordi suhtes registreerimisnõue

42

Komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 728/2014, 30. juuni 2014, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

47

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2014/84/EL, 30. juuni 2014, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa A liidet seoses nikliga (
  1
  )

1

49

OTSUSED

2014/414/EL

*

Euroopa Ülemkogu otsus, 27. juuni 2014, millega esitatakse Euroopa Parlamendile kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale

52

2014/415/EL

*

Nõukogu otsus, 24. juuni 2014, solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta

53

2014/416/EL

*

Komisjoni otsus, 9. aprill 2014, mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi SA.23257 (12/C) [ex NN 8/10, ex CP 157/07] (aiandus- ja maastikukaitse kutsevaldkonna ja toodete edendamise liidu kutsealadevaheline kokkulepe — Val'Hor)
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 2223 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2223 all)

59

2014/417/EL

*

Komisjoni rakendusotsus, 27. juuni 2014, milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Lätis
  (teatavaks tehtud numbri C(2014) 4536 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4536 all)

1

66

2014/418/EL

*

Euroopa Keskpanga otsus, 16. juuni 2014, millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta (EKP/2014/27)

(EKP/2014/27)

68

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 721/2014,

16. juuni 2014,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks seoses ühisettevõtte tegevusaja pikendamisega aastani 2024

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 187 ja 188,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja arendustegevuse projekt (projekt SESAR), mille eesmärk on ajakohastada lennuliikluse korraldamist (ATM) Euroopas, kujutab endast ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiasammast. Selle eesmärk on töötada liidus 2030. aastaks välja tulemuslik lennujuhtimistaristu, mis võimaldab ohutult ja keskkonnasõbralikult arendada lennutransporti. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemiga seotud teadusuuringute ja arendustegevuse projekt (projekt SESAR), mille eesmärk on ajakohastada lennuliikluse korraldamist (ATM) Euroopas, kujutab endast ühtse Euroopa taeva algatuse tehnoloogiasammast. Selle eesmärk on töötada liidus 2030. aastaks välja tulemuslik lennujuhtimistaristu, mis võimaldab ohutult ja keskkonnasõbralikult arendada lennutransporti.

| (2) | Projekt SESAR koosneb kolmest üksteisega seotud pidevast ja üha edasi arenevast koostööprotsessist: sisu ja prioriteetide määratlemine, projekti SESAR kontseptsiooniga seotud uute tehniliste süsteemide, komponentide ja käitamistoimingute väljaarendamine ning ATM süsteemi uue põlvkonna kasutuselevõtukavad, mis aitavad kaasa ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

(2)

Projekt SESAR koosneb kolmest üksteisega seotud pidevast ja üha edasi arenevast koostööprotsessist: sisu ja prioriteetide määratlemine, projekti SESAR kontseptsiooniga seotud uute tehniliste süsteemide, komponentide ja käitamistoimingute väljaarendamine ning ATM süsteemi uue põlvkonna kasutuselevõtukavad, mis aitavad kaasa ühtse Euroopa taeva tulemuseesmärkide saavutamisele.

| (3) | Määratlemisprotsessi esimese etapi (2004–2008) käigus töötati välja programmi SESAR ATM üldkava (D5), mis sai Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava („ATM üldkava”) esimese versiooni aluseks, mille nõukogu kinnitas 30. märtsil 2009. ATM üldkavas määratakse kindlaks projekti SESAR kolm arenguetappi: ajapõhine käitamine (1. etapp), trajektooripõhised toimingud (2. etapp) ja tulemuslikkuse suurendamine (3. etapp). ATM üldkava on kokkulepitud tegevuskava, mille abil ühendatakse lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja arendustegevus kasutuselevõtuetapiga. |
| --- | --- |

(3)

Määratlemisprotsessi esimese etapi (2004–2008) käigus töötati välja programmi SESAR ATM üldkava (D5), mis sai Euroopa lennuliikluse korraldamise üldkava („ATM üldkava”) esimese versiooni aluseks, mille nõukogu kinnitas 30. märtsil 2009. ATM üldkavas määratakse kindlaks projekti SESAR kolm arenguetappi: ajapõhine käitamine (1. etapp), trajektooripõhised toimingud (2. etapp) ja tulemuslikkuse suurendamine (3. etapp). ATM üldkava on kokkulepitud tegevuskava, mille abil ühendatakse lennuliikluse korraldamise alane teadus- ja arendustegevus kasutuselevõtuetapiga.

| (4) | Ühisettevõte SESAR („ühisettevõte”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 219/2007 (3) projekti SESAR väljaarendamisega seotud toimingute juhtimiseks liidu 2007.–2013. aasta finantsraamistiku raames. Ühisettevõtte peamine ülesanne on ATM üldkava rakendamine. |
| --- | --- |

(4)

Ühisettevõte SESAR („ühisettevõte”) loodi nõukogu määrusega (EÜ) nr 219/2007 (3) projekti SESAR väljaarendamisega seotud toimingute juhtimiseks liidu 2007.–2013. aasta finantsraamistiku raames. Ühisettevõtte peamine ülesanne on ATM üldkava rakendamine.

| (5) | Ühisettevõtte tööprogramm, mis on hõlmatud liidu 2007.–2013. aasta finantsraamistikuga, sisaldab ATM üldkava 1. etapi kõiki elemente ning ligikaudu 80 % 2. etapist. Tööprogrammiga seotud toimingud peaksid 2016. aastaks olema lõpule viidud. 2. etapi ülejäänud toimingud ja 3. etapp peaksid algama 2014. aastal ja neid rahastatakse liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel. Selliste toimingute kulud on hinnanguliselt 1,585 miljardit eurot, sellest 85 miljonit eurot uurimuslikule teadustööle, 1,2 miljardit eurot rakendusuuringutele ja tootmistsükli-eelsetele toimingutele ning 300 miljonit eurot mastaapsetele esitlustele. Uurimusliku teadustöö toiminguid tuleks tervikuna rahastada liidu eelarvest. Seoses sellega tuleks ülejäänud toimingute rakendamisel lisaks liidu eelarvele täiendavalt kaasata lennundussektori ja Eurocontroli poolset rahastamist, järgides liidu 2007.–2013. aasta finantsraamistiku raames kasutatud lähenemist. |
| --- | --- |

(5)

Ühisettevõtte tööprogramm, mis on hõlmatud liidu 2007.–2013. aasta finantsraamistikuga, sisaldab ATM üldkava 1. etapi kõiki elemente ning ligikaudu 80 % 2. etapist. Tööprogrammiga seotud toimingud peaksid 2016. aastaks olema lõpule viidud. 2. etapi ülejäänud toimingud ja 3. etapp peaksid algama 2014. aastal ja neid rahastatakse liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel. Selliste toimingute kulud on hinnanguliselt 1,585 miljardit eurot, sellest 85 miljonit eurot uurimuslikule teadustööle, 1,2 miljardit eurot rakendusuuringutele ja tootmistsükli-eelsetele toimingutele ning 300 miljonit eurot mastaapsetele esitlustele. Uurimusliku teadustöö toiminguid tuleks tervikuna rahastada liidu eelarvest. Seoses sellega tuleks ülejäänud toimingute rakendamisel lisaks liidu eelarvele täiendavalt kaasata lennundussektori ja Eurocontroli poolset rahastamist, järgides liidu 2007.–2013. aasta finantsraamistiku raames kasutatud lähenemist.

| (6) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõikele 2 lõpetab ühisettevõte tegevuse 31. detsembril 2016 või kaheksa aastat pärast seda, kui nõukogu on kinnitanud ATM üldkava sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Komisjon esitas ATM üldkava nõukogule 14. novembril 2008 (4) ja nõukogu kinnitas selle 30. märtsil 2009. |
| --- | --- |

(6)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 219/2007 artikli 1 lõikele 2 lõpetab ühisettevõte tegevuse 31. detsembril 2016 või kaheksa aastat pärast seda, kui nõukogu on kinnitanud ATM üldkava sõltuvalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Komisjon esitas ATM üldkava nõukogule 14. novembril 2008 (4) ja nõukogu kinnitas selle 30. märtsil 2009.

| (7) | Ühisettevõte vastab avaliku ja erasektori partnerluskriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1291/2013 (raamprogramm „Horisont 2020”) (5) ning rakendatud nõukogu otsusega 2013/743/EL (6) kehtestatud eriprogrammi kaudu. |
| --- | --- |

(7)

Ühisettevõte vastab avaliku ja erasektori partnerluskriteeriumidele, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1291/2013 (raamprogramm „Horisont 2020”) (5) ning rakendatud nõukogu otsusega 2013/743/EL (6) kehtestatud eriprogrammi kaudu.

| (8) | Määruse (EL) nr 1291/2013 eesmärk on saavutada suurem mõju teadusuuringutele ja innovatsioonile, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerlusena sellistes võtmetähtsusega valdkondades, kus teadusuuringud ja innovatsioon aitavad saavutada liidu üldisemaid konkurentsieesmärke, suurendada erainvesteeringuid ning lahendada ühiskonnaprobleeme. Need partnerlused peaksid põhinema pikaajalistel kohustustel, mis hõlmavad kõikide partnerite tasakaalustatud panuseid, vastutama oma eesmärkide saavutamise eest ja olema kooskõlas liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiliste eesmärkidega. Nende partnerluste juhtimine ja toimimine peaks olema avatud, läbipaistev, tulemuslik ja tõhus ning andma osalemisvõimaluse suurele hulgale oma konkreetses valdkonnas aktiivsetele sidusrühmadele. Liit võib sellistes partnerlustes osaleda ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 1982/2006/EÜ (7) kohaselt asutatud ühisettevõttele antava rahalise toetuse kaudu. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 1291/2013 eesmärk on saavutada suurem mõju teadusuuringutele ja innovatsioonile, ühendades raamprogrammi „Horisont 2020” ja erasektori vahendid avaliku ja erasektori partnerlusena sellistes võtmetähtsusega valdkondades, kus teadusuuringud ja innovatsioon aitavad saavutada liidu üldisemaid konkurentsieesmärke, suurendada erainvesteeringuid ning lahendada ühiskonnaprobleeme. Need partnerlused peaksid põhinema pikaajalistel kohustustel, mis hõlmavad kõikide partnerite tasakaalustatud panuseid, vastutama oma eesmärkide saavutamise eest ja olema kooskõlas liidu teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni strateegiliste eesmärkidega. Nende partnerluste juhtimine ja toimimine peaks olema avatud, läbipaistev, tulemuslik ja tõhus ning andma osalemisvõimaluse suurele hulgale oma konkreetses valdkonnas aktiivsetele sidusrühmadele. Liit võib sellistes partnerlustes osaleda ELi toimimise lepingu artikli 187 alusel Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse 1982/2006/EÜ (7) kohaselt asutatud ühisettevõttele antava rahalise toetuse kaudu.

| (9) | Selleks et jätkata ATM üldkavas kindlaks määratud toimingute väljaarendamist, tuleb ühisettevõtte tegevusaega pikendada kuni 2024. aastani, et see hõlmaks liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistikku ning nelja lisa-aastat ühisettevõtte tööprogrammi täitmiseks ja enne kõnealuse finantsraamistiku lõppu alustatud projektide lõpetamiseks. Tegevusaja pikendamine võimaldaks seega rakendada praegu kehtiva ATM üldkava täies mahus (2. ja 3. etapp). Võttes arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” üldeesmärki, milleks on lihtsustamine ja suurem sidusus, tuleks kõigi ühisettevõtte projektikonkursside läbiviimisel võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” kestust. |
| --- | --- |

(9)

Selleks et jätkata ATM üldkavas kindlaks määratud toimingute väljaarendamist, tuleb ühisettevõtte tegevusaega pikendada kuni 2024. aastani, et see hõlmaks liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistikku ning nelja lisa-aastat ühisettevõtte tööprogrammi täitmiseks ja enne kõnealuse finantsraamistiku lõppu alustatud projektide lõpetamiseks. Tegevusaja pikendamine võimaldaks seega rakendada praegu kehtiva ATM üldkava täies mahus (2. ja 3. etapp). Võttes arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” üldeesmärki, milleks on lihtsustamine ja suurem sidusus, tuleks kõigi ühisettevõtte projektikonkursside läbiviimisel võtta arvesse raamprogrammi „Horisont 2020” kestust.

| (10) | Liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel rahastatavates toimingutes osalevate uute liikmete leidmiseks tuleks korraldada avalik konkurss ning selliste ühisettevõtte liikmete liikmesus, kes ei osale liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel rahastatavates toimingutes, tuleks lõpetada hiljemalt 31. detsembriks 2016. |
| --- | --- |

(10)

Liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel rahastatavates toimingutes osalevate uute liikmete leidmiseks tuleks korraldada avalik konkurss ning selliste ühisettevõtte liikmete liikmesus, kes ei osale liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel rahastatavates toimingutes, tuleks lõpetada hiljemalt 31. detsembriks 2016.

| (11) | Ühisettevõte peaks jätkuvalt olema avatud ja innustama kõigist liikmesriikidest pärit sidusrühmade, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võimalikult laialdast osalemist ja esindatust kas uute liikmete ühinemise või muude osalemisvormide kaudu. Lisaks tuleks osalemise abil tagada vajalik tasakaal õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuse osutajate, lennujaamade, sõjaväe, personali ja lennukitööstuse vahel ning pakkuda osalemiseks võimalusi VKEdele, teadusasutustele ja -organisatsioonidele. |
| --- | --- |

(11)

Ühisettevõte peaks jätkuvalt olema avatud ja innustama kõigist liikmesriikidest pärit sidusrühmade, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võimalikult laialdast osalemist ja esindatust kas uute liikmete ühinemise või muude osalemisvormide kaudu. Lisaks tuleks osalemise abil tagada vajalik tasakaal õhuruumi kasutajate, aeronavigatsiooniteenuse osutajate, lennujaamade, sõjaväe, personali ja lennukitööstuse vahel ning pakkuda osalemiseks võimalusi VKEdele, teadusasutustele ja -organisatsioonidele.

| (12) | Raamprogrammiga „Horisont 2020” tuleks toetada teadus- ja innovatsioonilõhe kaotamist liidus, edendades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Seepärast peaks ühisettevõte püüdma arendada tihedaid sidemeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, mille abil saab eelkõige suurendada kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkust ühisettevõtte tegevusvaldkonnas ning toetada jõupingutusi aruka spetsialiseerumise alal. |
| --- | --- |

(12)

Raamprogrammiga „Horisont 2020” tuleks toetada teadus- ja innovatsioonilõhe kaotamist liidus, edendades koostoimet Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega. Seepärast peaks ühisettevõte püüdma arendada tihedaid sidemeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega, mille abil saab eelkõige suurendada kohalikku, piirkondlikku ja riiklikku teadustöö- ja innovatsioonisuutlikkust ühisettevõtte tegevusvaldkonnas ning toetada jõupingutusi aruka spetsialiseerumise alal.

| (13) | Ühisettevõte peaks tegutsema avatult ja läbipaistvalt ning õigeaegselt edastama kogu asjakohase teabe oma asjakohastele organitele, nõuetekohaselt käsitlema selliseid tundlike teemasid nagu intellektuaalomandiõigused ning edendama oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevust. Ühisettevõtte organite töökorrad tuleks teha üldsusele kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(13)

Ühisettevõte peaks tegutsema avatult ja läbipaistvalt ning õigeaegselt edastama kogu asjakohase teabe oma asjakohastele organitele, nõuetekohaselt käsitlema selliseid tundlike teemasid nagu intellektuaalomandiõigused ning edendama oma tegevust, sealhulgas avalikkusele suunatud teavitamis- ja levitamistegevust. Ühisettevõtte organite töökorrad tuleks teha üldsusele kättesaadavaks.

| (14) | Samuti peaks ühisettevõte avatuse ja läbipaistvuse tagamiseks ning osalemise lihtsustamiseks kasutama elektroonilisi vahendeid, mida haldab komisjon. Seetõttu tuleks ka ühisettevõtte projektikonkursid avaldada ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon. Lisaks peaks ühisettevõte avalikustama asjakohased andmed muu hulgas projektitaotluste, taotlejate, toetuste ja osalejate kohta, et need saaks lisada raamprogrammi „Horisont 2020” aruandluse ja levitamise elektroonilistesse süsteemidesse, mida haldab komisjon, tehes seda asjakohases formaadis ja järgides ajakava, mis on kooskõlas komisjoni aruandluskohustustega. |
| --- | --- |

(14)

Samuti peaks ühisettevõte avatuse ja läbipaistvuse tagamiseks ning osalemise lihtsustamiseks kasutama elektroonilisi vahendeid, mida haldab komisjon. Seetõttu tuleks ka ühisettevõtte projektikonkursid avaldada ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon. Lisaks peaks ühisettevõte avalikustama asjakohased andmed muu hulgas projektitaotluste, taotlejate, toetuste ja osalejate kohta, et need saaks lisada raamprogrammi „Horisont 2020” aruandluse ja levitamise elektroonilistesse süsteemidesse, mida haldab komisjon, tehes seda asjakohases formaadis ja järgides ajakava, mis on kooskõlas komisjoni aruandluskohustustega.

| (15) | Ühisettevõtte kui nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8) artiklis 185 osutatud liidu asutuse tegevuse käigus saadud kogemused näitavad, et praegune tegevusraamistik on piisavalt paindlik ja kohandatud ühisettevõtte vajadustega. Ühisettevõte peaks tegutsema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (9) artikliga 208. Ühisettevõte peaks samuti võtma vastu finantseeskirjad, mis ei lahkne raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui tema tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku. |
| --- | --- |

(15)

Ühisettevõtte kui nõukogu määruse (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8) artiklis 185 osutatud liidu asutuse tegevuse käigus saadud kogemused näitavad, et praegune tegevusraamistik on piisavalt paindlik ja kohandatud ühisettevõtte vajadustega. Ühisettevõte peaks tegutsema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (9) artikliga 208. Ühisettevõte peaks samuti võtma vastu finantseeskirjad, mis ei lahkne raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui tema tegevusega seotud erivajadused seda nõuavad ja kui komisjon annab selleks eelnevalt nõusoleku.

| (16) | Ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1290/2013 (10). Kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud erandi kohaldamist ei ole ette näha. Lisaks peaks ühisettevõte tagama kõnealuste eeskirjade ühtse kohaldamise, tuginedes komisjoni poolt vastu võetud asjaomastele meetmetele. |
| --- | --- |

(16)

Ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes osalemisel tuleks järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1290/2013 (10). Kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 3 sätestatud erandi kohaldamist ei ole ette näha. Lisaks peaks ühisettevõte tagama kõnealuste eeskirjade ühtse kohaldamise, tuginedes komisjoni poolt vastu võetud asjaomastele meetmetele.

| (17) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11). |
| --- | --- |

(17)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (11).

| (18) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 219/2007 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(18)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 219/2007 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 219/2007 muudatused

Määrust (EÜ) nr 219/2007 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ühisettevõte lõpetab tegevuse 31. detsembril 2024. Et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (12) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 (raamprogramm „Horisont 2020”) kestust, algatatakse ühisettevõtte projektikonkursid hiljemalt 31. detsembriks 2020. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursse algatada kuni 31. detsembrini 2021.

  (12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).”;" |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ühisettevõte lõpetab tegevuse 31. detsembril 2024. Et võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1291/2013 (12) loodud teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 (raamprogramm „Horisont 2020”) kestust, algatatakse ühisettevõtte projektikonkursid hiljemalt 31. detsembriks 2020. Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib projektikonkursse algatada kuni 31. detsembrini 2021.

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).”;"

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lõike 5 viies taane asendatakse järgmisega:






  „— | ATM üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse ja järelevalve tagamine liikmete toetamise ja kõige asjakohasemate meetmete, näiteks riigihanke või projektikonkursside põhjal toetuse määramise kaudu, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013”. |
| --- | --- | --- |

c)

lõike 5 viies taane asendatakse järgmisega:

„—

ATM üldkavas nõuetekohaselt määratletud ühiste toodete arenduse ja järelevalve tagamine liikmete toetamise ja kõige asjakohasemate meetmete, näiteks riigihanke või projektikonkursside põhjal toetuse määramise kaudu, et saavutada programmi eesmärgid kooskõlas määrusega (EL) nr 1291/2013”.

| 2) | Artikli 2a lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Ühisettevõtte personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest. Teenistusaja kogukestus ei ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegevusaeg.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 2a lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Ühisettevõtte personal koosneb ajutistest ja lepingulistest töötajatest. Teenistusaja kogukestus ei ole ühelgi juhul pikem kui ühisettevõtte tegevusaeg.”

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:
  „2.   Liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel makstava toetuse suurus kaasa arvatud EFTA osalus), on 585 000 000 eurot, mis makstakse raamprogrammile „Horisont 2020” eraldatud eelarveassigneeringust.
  Liidu toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise kokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõtte vahel. Kord sisaldab selliste andmete esitamist, mida on vaja tagamaks, et komisjon saab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, muu hulgas ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon; samuti sätteid selle kohta, et ühisettevõtte projektikonkursid avaldatakse ühtlasi ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon.”; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„2.   Liidu mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) alusel makstava toetuse suurus kaasa arvatud EFTA osalus), on 585 000 000 eurot, mis makstakse raamprogrammile „Horisont 2020” eraldatud eelarveassigneeringust.

Liidu toetuse eraldamise kord kehtestatakse üldise kokkuleppega ja iga-aastaste rahastamislepingutega, mis sõlmitakse liidu nimel tegutseva komisjoni ja ühisettevõtte vahel. Kord sisaldab selliste andmete esitamist, mida on vaja tagamaks, et komisjon saab täita oma levitamis- ja aruandluskohustusi, muu hulgas ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon; samuti sätteid selle kohta, et ühisettevõtte projektikonkursid avaldatakse ühtlasi ühtses osalejate portaalis ning raamprogrammi „Horisont 2020” teiste elektrooniliste teavitusvahendite kaudu, mida haldab komisjon.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Kõigi ühisettevõttele antavate liidu rahaliste toetuste maksmine lõpetatakse 2014–2020 finantsraamistiku lõppemisel, kui nõukogu ei otsusta komisjoni ettepanekul teisiti.” |
| --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Kõigi ühisettevõttele antavate liidu rahaliste toetuste maksmine lõpetatakse 2014–2020 finantsraamistiku lõppemisel, kui nõukogu ei otsusta komisjoni ettepanekul teisiti.”

| 4) | Artiklit 4a muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu ühisettevõtte suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik ühisettevõtte toimimiseks ja kui komisjon on eelnevalt andnud oma nõusoleku.”; |
| --- | --- | --- |

4)

Artiklit 4a muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Haldusnõukogu võtab pärast komisjoniga konsulteerimist vastu ühisettevõtte suhtes kohaldatavad finantseeskirjad. Need ei tohi lahkneda raamfinantsmäärusest, välja arvatud juhul, kui see on konkreetselt vajalik ühisettevõtte toimimiseks ja kui komisjon on eelnevalt andnud oma nõusoleku.”;

| b) | lõige 2 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 2 jäetakse välja.

| 5) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võtab vastu liidu seisukoha haldusnõukogus.”; |
| --- | --- | --- |

5)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võtab vastu liidu seisukoha haldusnõukogus.”;

| b) | lõige 3 jäetakse välja; |
| --- | --- |

b)

lõige 3 jäetakse välja;

| c) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, võtab komisjon liidu seisukoha haldusnõukogus selliste otsuste korral, milles käsitletakse ATM üldkava olulisi muudatusi, vastu rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.” |
| --- | --- |

c)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, võtab komisjon liidu seisukoha haldusnõukogus selliste otsuste korral, milles käsitletakse ATM üldkava olulisi muudatusi, vastu rakendusaktidega, mis võetakse vastu kooskõlas artikli 6 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.”

| 6) | Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 6
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab ühtse taeva komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 549/2004. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ning kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.” |
| --- | --- |

6)

Artikkel 6 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 6

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab ühtse taeva komitee, mis on loodud määrusega (EÜ) nr 549/2004. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5. Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ning kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.”

| 7) | Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 7
  Vahehindamine
  Komisjon viib 30. juuniks 2017 sõltumatute ekspertide abiga läbi käesoleva määruse rakendamise ning ühisettevõtte saavutatud tulemuste vahehindamise, keskendudes kooskõlas ATM üldkavaga eelkõige antud ajaks saavutatud konkreetsete tulemuste mõjule ja tõhususele. Samuti antakse hinnang ühisettevõtte töömeetodite ja üldise finantsolukorra kohta. Komisjon koostab hindamisaruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni tähelepanekud. Komisjon saadab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2017. Ühisettevõtte vahehindamise tulemusi võetakse arvesse määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 32 osutatud põhjalikul hindamisel ja vahehindamisel.” |
| --- | --- |

7)

Artikkel 7 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 7

Vahehindamine

Komisjon viib 30. juuniks 2017 sõltumatute ekspertide abiga läbi käesoleva määruse rakendamise ning ühisettevõtte saavutatud tulemuste vahehindamise, keskendudes kooskõlas ATM üldkavaga eelkõige antud ajaks saavutatud konkreetsete tulemuste mõjule ja tõhususele. Samuti antakse hinnang ühisettevõtte töömeetodite ja üldise finantsolukorra kohta. Komisjon koostab hindamisaruande, milles on esitatud hindamise järeldused ja komisjoni tähelepanekud. Komisjon saadab kõnealuse aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2017. Ühisettevõtte vahehindamise tulemusi võetakse arvesse määruse (EL) nr 1291/2013 artiklis 32 osutatud põhjalikul hindamisel ja vahehindamisel.”

| 8) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale. |
| --- | --- |

8)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Ühisettevõtte liikmelisusega seotud üleminekusätted

Selliste ühisettevõtte liikmete liikmelisus, kes alates 1. jaanuarist 2014 ei anna rahalist ega mitterahalist panust ühisettevõtte tööprogrammiga seotud kulude katmiseks liidu 2014.–2020. aasta finantsraamistiku alusel, lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2016.

Artikkel 3

Üleminekusätted seoses ühisettevõtte toimingute rahastamisega liidu 2007–2013. aasta finantsraamistiku alusel

Ühisettevõtte toimingud, mida on alustatud kuni 31. detsembrini 2013 ning mida rahastatakse teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi ning üleeuroopaliste võrkude raamprogrammi alusel, viiakse lõpule 31. detsembriks 2016, välja arvatud asjaomaste projektide lõpetamisega seotud haldustoimingud.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 16. juuni 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

G. KARASMANIS

---

(1)  15. aprilli 2014. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  10. detsembri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Nõukogu 27. veebruari 2007. aasta määrus (EÜ) nr 219/2007 ühisettevõtte loomise kohta Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks (ELT L 64, 2.3.2007, lk 1).

3

(4)  ELT C 76, 25.3.2010, lk 28.

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 1982/2006/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 104).

5

(6)  Nõukogu 3. detsembri 2013. aasta otsus 2013/743/EL, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020” rakendamise eriprogramm ning tunnistatakse kehtetuks otsused 2006/971/EÜ, 2006/972/EÜ, 2006/973/EÜ, 2006/974/EÜ ja 2006/975/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 965).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus nr 1982/2006/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmendat raamprogrammi (2007–2013) (ELT L 412, 31.12.2006, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust (EÜT L 248, 19.6.2002, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1). Määruse (EÜ) nr 966/2012 artikliga 208 asendati eelkõige määruse nr 1605/2002 artikkel 185.

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1290/2013, millega kehtestatakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020” aastateks 2014–2020 osalemis- ja levitamiseeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1906/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 81).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

11

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 219/2007 lisa muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 1 punktid m ja n asendatakse järgmisega:






  „m) | määrata kindlaks ATM üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja menetlused toetuste andmiseks või lepingute ja mis tahes muude kokkulepete sõlmimiseks, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti vältimiseks; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 1 punktid m ja n asendatakse järgmisega:

„m)

määrata kindlaks ATM üldkava elluviimiseks vajalikud eeskirjad ja menetlused toetuste andmiseks või lepingute ja mis tahes muude kokkulepete sõlmimiseks, sealhulgas erimenetlus huvide konflikti vältimiseks;

| n) | teha otsuseid põhikirja muutmist käsitlevate ettepanekute esitamiseks komisjonile”; |
| --- | --- |

n)

teha otsuseid põhikirja muutmist käsitlevate ettepanekute esitamiseks komisjonile”;

| b) | lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas. Erakorralisi koosolekuid võib kokku kutsuda kas haldusnõukogu ühe kolmandiku liikmete taotlusel, kes esindavad vähemalt 30 % häältest, või komisjoni või tegevdirektori taotlusel;”. |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 2 punkt a asendatakse järgmisega:

„a)

haldusnõukogu tuleb kokku vähemalt kolm korda aastas. Erakorralisi koosolekuid võib kokku kutsuda kas haldusnõukogu ühe kolmandiku liikmete taotlusel, kes esindavad vähemalt 30 % häältest, või komisjoni või tegevdirektori taotlusel;”.

| 2) | Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühisettevõtte või haldusnõukogu liikmed ja töötajad ei tohi osaleda ühisettevõtte rahalise toetuse määramise menetluste ettevalmistamises, hindamises ega lepingute sõlmimises, eelkõige pakkumismenetluste ja projektikonkursside puhul, mille võimalikeks kandidaatideks on nende omandis olevad ettevõtjaid või kui neil on selliste ettevõtjatega partnerlusleping või kui nad esindavad selliseid ettevõtjaid.” |
| --- | --- |

2)

Artikli 6 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Ühisettevõtte või haldusnõukogu liikmed ja töötajad ei tohi osaleda ühisettevõtte rahalise toetuse määramise menetluste ettevalmistamises, hindamises ega lepingute sõlmimises, eelkõige pakkumismenetluste ja projektikonkursside puhul, mille võimalikeks kandidaatideks on nende omandis olevad ettevõtjaid või kui neil on selliste ettevõtjatega partnerlusleping või kui nad esindavad selliseid ettevõtjaid.”

| 3) | Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Tegevdirektor võetakse tööle ajutise töötajana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust.
  Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ühisettevõtet haldusnõukogu esimees.
  Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tööd, võttes arvesse hinnangut tegevdirektori tegevusele ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja probleeme.
  Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat.
  Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises.
  Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.” |
| --- | --- |

3)

Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tegevdirektor võetakse tööle ajutise töötajana vastavalt muude teenistujate teenistustingimuste artikli 2 punktile a. Tegevdirektori nimetab ametisse haldusnõukogu komisjoni esitatud kandidaatide nimekirjast pärast avatud ja läbipaistvat valikumenetlust.

Tegevdirektoriga lepingu sõlmimisel esindab ühisettevõtet haldusnõukogu esimees.

Tegevdirektori ametiaeg on viis aastat. Selle aja lõpus hindab komisjon tegevdirektori tööd, võttes arvesse hinnangut tegevdirektori tegevusele ning ühisettevõtte edasisi ülesandeid ja probleeme.

Komisjoni ettepanekul, milles võetakse arvesse käesoleva lõike kolmandas lõigus osutatud hinnangut, võib haldusnõukogu pikendada tegevdirektori ametiaega üks kord maksimaalselt kuni viis aastat.

Tegevdirektor, kelle ametiaega on pikendatud, ei või kogu oma ametiaja lõpus osaleda samale ametikohale uue direktori valimises.

Tegevdirektori võib ametist tagandada üksnes otsusega, mille haldusnõukogu teeb komisjoni ettepaneku alusel.”

| 4) | Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks võib ühisettevõte sõlmida oma liikmetega erikokkuleppeid ja anda neile toetusi kooskõlas kohaldatavate finantsmäärustega.” |
| --- | --- |

4)

Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 kindlaksmääratud ülesannete täitmiseks võib ühisettevõte sõlmida oma liikmetega erikokkuleppeid ja anda neile toetusi kooskõlas kohaldatavate finantsmäärustega.”

| 5) | Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 10
  Lepingud ja toetused
  1.   Olenemata artiklist 9, võib ühisettevõte sõlmida teenuseosutamis- ja varustamislepinguid või toetuskokkulepped ettevõtete või ettevõtete konsortsiumidega eelkõige käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 nimetatud ülesannete täitmiseks.
  2.   Ühisettevõte tagab, et lõikes 1 osutatud lepingutes ja toetuskokkulepetes oleks sätestatud komisjoni õigus teha kontrollitoiminguid veendumaks, et liidu finantshuvid on kaitstud.
  3.   Lõikes 1 osutatud lepingud ja toetuskokkulepped hõlmavad kõiki artiklis 18 osutatud asjaomaseid sätteid intellektuaalse omandi kaitse kohta. Huvide konflikti vältimiseks ei või nimetatud töös osaleda liikmed, sealhulgas ka artikli 8 kohaselt lähetatud töötajad, kes on seotud riigihanke- või toetuse määramise menetluse alusel teostatavate tööde määratlemisega.” |
| --- | --- |

5)

Artikkel 10 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 10

Lepingud ja toetused

1.   Olenemata artiklist 9, võib ühisettevõte sõlmida teenuseosutamis- ja varustamislepinguid või toetuskokkulepped ettevõtete või ettevõtete konsortsiumidega eelkõige käesoleva määruse artikli 1 lõikes 5 nimetatud ülesannete täitmiseks.

2.   Ühisettevõte tagab, et lõikes 1 osutatud lepingutes ja toetuskokkulepetes oleks sätestatud komisjoni õigus teha kontrollitoiminguid veendumaks, et liidu finantshuvid on kaitstud.

3.   Lõikes 1 osutatud lepingud ja toetuskokkulepped hõlmavad kõiki artiklis 18 osutatud asjaomaseid sätteid intellektuaalse omandi kaitse kohta. Huvide konflikti vältimiseks ei või nimetatud töös osaleda liikmed, sealhulgas ka artikli 8 kohaselt lähetatud töötajad, kes on seotud riigihanke- või toetuse määramise menetluse alusel teostatavate tööde määratlemisega.”

| 6) | Artikli 12 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „3.   Artikli 1 lõike 2 teises taandes osutatud liikmed kohustuvad tegema esimese osamakse suuruses vähemalt 10 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates nende ühisettevõttega ühinemise taotluse heakskiitmisest. Liikmete jaoks, kes on märkinud ühisettevõtte aktsiaid 24 kuu jooksul pärast selle asutamist või pärast avalikku hanget uute liikmete leidmiseks, vähendatakse seda summat 5 miljoni euroni.” |
| --- | --- |

6)

Artikli 12 lõike 3 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„3.   Artikli 1 lõike 2 teises taandes osutatud liikmed kohustuvad tegema esimese osamakse suuruses vähemalt 10 miljonit eurot ühe aasta jooksul alates nende ühisettevõttega ühinemise taotluse heakskiitmisest. Liikmete jaoks, kes on märkinud ühisettevõtte aktsiaid 24 kuu jooksul pärast selle asutamist või pärast avalikku hanget uute liikmete leidmiseks, vähendatakse seda summat 5 miljoni euroni.”

| 7) | Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Ühisettevõtte liikmete osamaksetest saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna.” |
| --- | --- |

7)

Artikli 13 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Ühisettevõtte liikmete osamaksetest saadud intresse käsitatakse ühisettevõtte tuluna.”

| 8) | Artikli 16 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
  „1.   Ühisettevõte koostab oma tööprogrammi, lähtudes käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud finantsraamistikust ning usaldusväärse juhtimise ja aruandluse põhimõttest, sätestades selged lõpp- ja vahe-eesmärgid. Nendeks on:”. |
| --- | --- |

8)

Artikli 16 lõike 1 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

„1.   Ühisettevõte koostab oma tööprogrammi, lähtudes käesoleva määruse artikli 4 lõikes 2 osutatud finantsraamistikust ning usaldusväärse juhtimise ja aruandluse põhimõttest, sätestades selged lõpp- ja vahe-eesmärgid. Nendeks on:”.

| 9) | Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 17
  Liidu finantshuvide kaitse
  1.   Ühisettevõte astub vajalikke samme selle tagamiseks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmuse/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.
  2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud liidu vahenditest.
  3.   Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) antakse volitus teha sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (1) sätestatud korraga, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga seoses esineb kelmust/pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.
  4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus viia vastavalt oma pädevusele läbi selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist.

  (1)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2)”." |
| --- | --- |

9)

Artikkel 17 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 17

Liidu finantshuvide kaitse

1.   Ühisettevõte astub vajalikke samme selle tagamiseks, et käesoleva määruse alusel rahastatavate meetmete rakendamisel kaitstakse liidu finantshuve kelmuse/pettuse, korruptsiooni ja muu ebaseadusliku tegevuse vastu ennetustegevusega, tõhusa kontrolliga ja alusetult väljamakstud summade sissenõudmisega ning vajaduse korral tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistustega.

2.   Komisjonil või tema esindajatel ja kontrollikojal on õigus auditeerida dokumentide põhjal ja kohapeal kõiki toetusesaajaid, töövõtjaid ja alltöövõtjaid, keda on rahastatud liidu vahenditest.

3.   Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) antakse volitus teha sellise rahastamisega otseselt või kaudselt seotud ettevõtjate tööruumides kohapealset kontrolli ja inspekteerimist kooskõlas nõukogu määruses (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (1) sätestatud korraga, et teha kindlaks, kas toetuslepingu, toetuse andmise otsuse või liidupoolset rahastamist käsitleva lepinguga seoses esineb kelmust/pettust, korruptsiooni või mis tahes muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust.

4.   Ilma et see piiraks lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamist, antakse rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud koostöölepingutega, toetuslepingutega, toetuse määramise otsustega ja käesoleva määruse rakendamisest tulenevate lepingutega komisjonile, kontrollikojale ja OLAFile sõnaselgelt õigus viia vastavalt oma pädevusele läbi selliseid auditeid, kohapealseid kontrolle ja inspekteerimist.

(1)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2)”."

| 10) | Artikkel 24 jäetakse välja. |
| --- | --- |

10)

Artikkel 24 jäetakse välja.

---

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/9

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 722/2014,

24. juuni 2014,

millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 31,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liidu huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine 100 toote puhul, mis ei ole praegu loetletud nõukogu määruse (EL) nr 1387/2013 I lisas (1). Need tooted tuleks seepärast lisada kõnealusesse lisasse. |
| --- | --- |

(1)

Liidu huvides on peatada täielikult ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine 100 toote puhul, mis ei ole praegu loetletud nõukogu määruse (EL) nr 1387/2013 I lisas (1). Need tooted tuleks seepärast lisada kõnealusesse lisasse.

| (2) | Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamist seitsme toote puhul, mis on praegu loetletud määruse (EL) nr 1387/2013 I lisas. Seepärast tuleks need tooted nimetatud lisast välja jätta. |
| --- | --- |

(2)

Liidu huvides ei ole enam jätkata ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude peatamist seitsme toote puhul, mis on praegu loetletud määruse (EL) nr 1387/2013 I lisas. Seepärast tuleks need tooted nimetatud lisast välja jätta.

| (3) | Selleks et võtta arvesse toodete tehnilist arengut ja majandussuundumusi turul või teha keelelisi kohandamisi, on vaja muuta määruse (EL) nr 1387/2013 I lisas esitatud 76 peatatud toote kirjeldusi. Lisaks tuleks muuta nelja täiendava toote TARICi koode. Vajalikuks peetakse ka kolme täiendava toote mitme liigi all esitamist. Peatamised, mille puhul on vaja teha muudatusi, tuleks välja jätta määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa peatamiste loetelust, ning muudetud peatamised tuleks lisada kõnealusesse loetelusse. |
| --- | --- |

(3)

Selleks et võtta arvesse toodete tehnilist arengut ja majandussuundumusi turul või teha keelelisi kohandamisi, on vaja muuta määruse (EL) nr 1387/2013 I lisas esitatud 76 peatatud toote kirjeldusi. Lisaks tuleks muuta nelja täiendava toote TARICi koode. Vajalikuks peetakse ka kolme täiendava toote mitme liigi all esitamist. Peatamised, mille puhul on vaja teha muudatusi, tuleks välja jätta määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa peatamiste loetelust, ning muudetud peatamised tuleks lisada kõnealusesse loetelusse.

| (4) | Liidu huvides on nelja toote puhul vaja muuta nende kohustusliku läbivaatamise kuupäeva, et võimaldada tollimaksuvaba importi pärast kõnealust kuupäeva. Kõnealused tooted on läbi vaadatud ning teatatud on nende järgmise kohustusliku läbivaatamise muudetud kuupäevad. Seetõttu tuleks need määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa peatamiste loetelust välja jätta ning pärast vajalikke muudatusi uuesti lisada kõnealusesse loetelusse. |
| --- | --- |

(4)

Liidu huvides on nelja toote puhul vaja muuta nende kohustusliku läbivaatamise kuupäeva, et võimaldada tollimaksuvaba importi pärast kõnealust kuupäeva. Kõnealused tooted on läbi vaadatud ning teatatud on nende järgmise kohustusliku läbivaatamise muudetud kuupäevad. Seetõttu tuleks need määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa peatamiste loetelust välja jätta ning pärast vajalikke muudatusi uuesti lisada kõnealusesse loetelusse.

| (5) | On vaja ümber grupeerida neli toodet, mis kuuluvad nelja erineva tootekirjelduse alla. Need neli toodet peaksid nüüd olema hõlmatud kahe tootekirjeldusega. Lisaks on muutunud ülearuseks nimetatud nelja peatamise praegune kahetine liigitamine, mida tuleks seetõttu muuta. Need peatamised tuleks seepärast välja jätta määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa peatamiste loetelust ning muudetud peatamised tuleks uuesti lisada kõnealusesse loetelusse. |
| --- | --- |

(5)

On vaja ümber grupeerida neli toodet, mis kuuluvad nelja erineva tootekirjelduse alla. Need neli toodet peaksid nüüd olema hõlmatud kahe tootekirjeldusega. Lisaks on muutunud ülearuseks nimetatud nelja peatamise praegune kahetine liigitamine, mida tuleks seetõttu muuta. Need peatamised tuleks seepärast välja jätta määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa peatamiste loetelust ning muudetud peatamised tuleks uuesti lisada kõnealusesse loetelusse.

| (6) | Selleks et nõuetekohaselt tagada, et peatamine soodustab selliste ettevõtete konkurentsivõimet, kes on seotud toodetega, mille TARICi kood on 4408393010, tuleks nimetatud toodetega seotud peatamist hakata kohaldama 1. jaanuarist 2014. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et nõuetekohaselt tagada, et peatamine soodustab selliste ettevõtete konkurentsivõimet, kes on seotud toodetega, mille TARICi kood on 4408393010, tuleks nimetatud toodetega seotud peatamist hakata kohaldama 1. jaanuarist 2014.

| (7) | Selguse huvides tuleks muudetud kanded tähistada tärniga. |
| --- | --- |

(7)

Selguse huvides tuleks muudetud kanded tähistada tärniga.

| (8) | Määruse (EL) nr 1387/2013 II lisa tuleks täiendada täiendavate mõõtühikutega mõne sellise uue toote puhul, mille peatamised on lubatud, et võimaldada asjakohast statistilist järelevalvet. Järjepidevuse huvides tuleks määruse (EL) nr 1387/2013 I lisast kõrvaldatud toodetele määratud täiendavad mõõtühikud välja jätta ka kõnealuse määruse II lisast. |
| --- | --- |

(8)

Määruse (EL) nr 1387/2013 II lisa tuleks täiendada täiendavate mõõtühikutega mõne sellise uue toote puhul, mille peatamised on lubatud, et võimaldada asjakohast statistilist järelevalvet. Järjepidevuse huvides tuleks määruse (EL) nr 1387/2013 I lisast kõrvaldatud toodetele määratud täiendavad mõõtühikud välja jätta ka kõnealuse määruse II lisast.

| (9) | Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1387/2013 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Seepärast tuleks määrust (EL) nr 1387/2013 vastavalt muuta.

| (10) | Kuna käesolevas määruses sätestatud muudatused peavad jõustuma 1. juulil 2014, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval, |
| --- | --- |

(10)

Kuna käesolevas määruses sätestatud muudatused peavad jõustuma 1. juulil 2014, tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast ning see peaks jõustuma Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa tabelit muudetakse järgmiselt:

| 1) | pealkirja ja tabeli vahele lisatakse järgmine märkus:






  „(*) | Käesolevas lisas esitatud toote suhtes kehtestatud ühepoolsete tollimaksude kohaldamise peatamine, millega seoses on CN-koodi või TARICi koodi või tootekirjeldust või kohustuslikku läbivaatamise kuupäeva muudetud nõukogu 24. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 722/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine) (ELT L 192, 1.7.2014, lk 9).”; |
| --- | --- | --- |

1)

pealkirja ja tabeli vahele lisatakse järgmine märkus:

„(*)

Käesolevas lisas esitatud toote suhtes kehtestatud ühepoolsete tollimaksude kohaldamise peatamine, millega seoses on CN-koodi või TARICi koodi või tootekirjeldust või kohustuslikku läbivaatamise kuupäeva muudetud nõukogu 24. juuni 2014. aasta määrusega (EL) nr 722/2014 (millega muudetakse määrust (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine) (ELT L 192, 1.7.2014, lk 9).”;

| 2) | käesoleva määruse I lisas loetletud toodete read lisatakse määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa tabeli esimeses veerus esitatud CN-koodide järjestuse alusel; |
| --- | --- |

2)

käesoleva määruse I lisas loetletud toodete read lisatakse määruse (EL) nr 1387/2013 I lisa tabeli esimeses veerus esitatud CN-koodide järjestuse alusel;

| 3) | jäetakse välja read, mis käesoleva määruse II lisas on nähtud ette CN-koodide ja TARICi koodidega toodete jaoks. |
| --- | --- |

3)

jäetakse välja read, mis käesoleva määruse II lisas on nähtud ette CN-koodide ja TARICi koodidega toodete jaoks.

Artikkel 2

Määruse (EL) nr 1387/2013 II lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | lisatakse selliste täiendavate mõõtühikute read, mille CN-koodid ja TARICi koodid on sätestatud käesoleva määruse III lisas; |
| --- | --- |

1)

lisatakse selliste täiendavate mõõtühikute read, mille CN-koodid ja TARICi koodid on sätestatud käesoleva määruse III lisas;

| 2) | lisatakse selliste täiendavate mõõtühikute read, mille CN-koodid ja TARICi koodid on sätestatud käesoleva määruse IV lisas. |
| --- | --- |

2)

lisatakse selliste täiendavate mõõtühikute read, mille CN-koodid ja TARICi koodid on sätestatud käesoleva määruse IV lisas.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Seda kohaldatakse alates 1. juulist 2014.

Toodete suhtes, mille TARICi kood on 4408393010, kohaldatakse seda siiski alates 1. jaanuarist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Luxembourg, 24. juuni 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  Nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1387/2013, millega peatatakse teatavatele põllumajandus- ja tööstustoodetele kehtestatud ühise tollitariifistiku ühepoolsete tollimaksude kohaldamine ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1344/2011 (ELT L 354, 28.12.2013, lk 201).

1

---

I LISA

ARTIKLI 1 PUNKTIS 2 OSUTATUD TARIIFIDE KOHALDAMISE PEATAMISED

| CN-kood | TARIC | Kauba kirjeldus | Ühepoolse tollimaksu määr | Kohustusliku läbivaatamise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *ex 1511 90 19
  *ex 1511 90 91
  *ex 1513 11 10
  *ex 1513 19 30
  *ex 1513 21 10
  *ex 1513 29 30 | 10
  10
  10
  10
  10
  10 | Palmi-, kookospähkli- (kopra-) ja palmituumaõli järgmiste toodete valmistamiseks:






  — | alamrubriigi 3823 19 10 tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped, |

CN-kood

TARIC

Kauba kirjeldus

Ühepoolse tollimaksu määr

Kohustusliku läbivaatamise kuupäev

*ex 1511 90 19

*ex 1511 90 91

*ex 1513 11 10

*ex 1513 19 30

*ex 1513 21 10

*ex 1513 29 30

10

10

10

10

10

10

Palmi-, kookospähkli- (kopra-) ja palmituumaõli järgmiste toodete valmistamiseks:

—

alamrubriigi 3823 19 10 tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped,

| — | rubriigi 2915 või 2916 rasvhapete metüülestrid, |
| --- | --- |

—

rubriigi 2915 või 2916 rasvhapete metüülestrid,

| — | alamrubriikide 2905 17, 2905 19 ja 3823 70 rasvalkoholid kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks, |
| --- | --- |

—

alamrubriikide 2905 17, 2905 19 ja 3823 70 rasvalkoholid kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks,

| — | alamrubriigi 2905 16 rasvalkoholid, puhtad või segatud, kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks, |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 2905 16 rasvalkoholid, puhtad või segatud, kosmeetikatoodete, pesemisvahendite või farmaatsiatoodete valmistamiseks,

| — | alamrubriigi 3823 11 00 stearhape, |
| --- | --- |

—

alamrubriigi 3823 11 00 stearhape,

| — | rubriigi 3401 kaubad, |
| --- | --- |

—

rubriigi 3401 kaubad,

| — | rubriigi 2915 kõrge puhtusastmega rasvhapped muude toodete kui rubriigi 3826 keemiatoodete valmistamiseks või |
| --- | --- |

—

rubriigi 2915 kõrge puhtusastmega rasvhapped muude toodete kui rubriigi 3826 keemiatoodete valmistamiseks või

| — | rubriigi 1516 kaubad (1) |
| --- | --- |

—

rubriigi 1516 kaubad (1)

0 %

31.12.2014

ex 1901 90 99

ex 2106 90 98

39

45

Valmistis pulbri kujul, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 15–35 % nisust saadud maltodekstriini, |
| --- | --- |

—

15–35 % nisust saadud maltodekstriini,

| — | 15–35 % piimavadakut, |
| --- | --- |

—

15–35 % piimavadakut,

| — | 10–30 % rafineeritud, pleegitatud, desodoreeritud ja hüdrogeenimata päevalilleõli, |
| --- | --- |

—

10–30 % rafineeritud, pleegitatud, desodoreeritud ja hüdrogeenimata päevalilleõli,

| — | 10–30 % segatud laagerdatud pihustuskuivatatud juustu, |
| --- | --- |

—

10–30 % segatud laagerdatud pihustuskuivatatud juustu,

| — | 5–15 % petipiima ja |
| --- | --- |

—

5–15 % petipiima ja

| — | 0,1–10 % naatriumkaseinaati, dinaatriumfosfaati, piimhapet |
| --- | --- |

—

0,1–10 % naatriumkaseinaati, dinaatriumfosfaati, piimhapet

0 %

31.12.2018

ex 2106 10 20

20

Sojavalgukontsentraat, mille valgusisaldus kuivaines on 65–90 massiprotsenti, pulbrina või tekstuuri omaval kujul

0 %

31.12.2018

ex 2207 20 00

ex 2207 20 00

ex 3820 00 00

20

80

20

Lähteaine, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 88–92 % etanooli, |
| --- | --- |

—

88–92 % etanooli,

| — | 2,2–2,7 % monoetüleenglükooli, |
| --- | --- |

—

2,2–2,7 % monoetüleenglükooli,

| — | 1,0–1,3 % metüületüülketooni, |
| --- | --- |

—

1,0–1,3 % metüületüülketooni,

| — | 0,36–0,40 % anioonset pindaktiivset ainet (ca 30 % aktiivsusega), |
| --- | --- |

—

0,36–0,40 % anioonset pindaktiivset ainet (ca 30 % aktiivsusega),

| — | 0,0293–0,0396 % metüülisopropüülketooni, |
| --- | --- |

—

0,0293–0,0396 % metüülisopropüülketooni,

| — | 0,0195–0,0264 % 5-metüül-3-heptanooni, |
| --- | --- |

—

0,0195–0,0264 % 5-metüül-3-heptanooni,

| — | 10–12 ppm denatooniumbensoaati (Bitrex), |
| --- | --- |

—

10–12 ppm denatooniumbensoaati (Bitrex),

| — | kuni 0,01 % lõhnaaineid, |
| --- | --- |

—

kuni 0,01 % lõhnaaineid,

| — | 6,5–8,0 % vett, |
| --- | --- |

—

6,5–8,0 % vett,

kasutatakse aknapesukontsentraatide ja muude jäätõrjevahendite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 2707 99 99

10

Rasked ja keskmised õlid, milles aromaatseid ühendeid on rohkem kui mittearomaatseid; kasutatakse rafineerimistehase toorainena, et rakendada nende puhul ühte spetsiifilistest töötlustest, mida on kirjeldatud grupi 27 lisamärkuses 5 (1)

0 %

31.12.2018

ex 2710 19 99

10

Katalüütiliselt hüdroisomeeritud vahadest puhastatud baasõli, mis sisaldab hüdrogeenitud tugevasti hargnevaid süsivesinikke, sealhulgas

| — | vähemalt 90 massiprotsenti küllastatud süsivesinikke ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 90 massiprotsenti küllastatud süsivesinikke ja

| — | kuni 0,03 massiprotsenti väävlit, |
| --- | --- |

—

kuni 0,03 massiprotsenti väävlit,

viskoossusega vähemalt 120.

0 %

31.12.2018

*ex 2823 00 00

10

Titaandioksiid (CAS RN 13463-67-7)

| — | puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti, |
| --- | --- |

—

puhtusega vähemalt 99,9 massiprotsenti,

| — | keskmise terasuurusega 0,7–2,1 μm |
| --- | --- |

—

keskmise terasuurusega 0,7–2,1 μm

0 %

31.12.2017

ex 2827 39 85

40

Baariumkloriiddihüdraat (CAS RN 10326-27-9)

0 %

31.12.2018

ex 2835 10 00

20

Naatriumhüpofosfit (CAS RN 7681-53-0)

0 %

31.12.2018

*ex 2836 99 17

20

Tsirkoonium(IV)hüdroksiidkarbonaat (CAS RN 57219-64-4)

0 %

31.12.2018

ex 2841 70 00

10

Diammooniumtetraoksomolübdaat(2-) (CAS RN 13106-76-8)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 19

10

1-bromo-2-metüülpropaan (CAS RN 78-77-3), mille puhtus on vähemalt 99,0 % ning mis sisaldab kuni

| — | 0,25 % sec-butüülbromiidi; |
| --- | --- |

—

0,25 % sec-butüülbromiidi;

| — | 0,06 % n-butüülbromiidi; |
| --- | --- |

—

0,06 % n-butüülbromiidi;

| — | 0,06 % n-propüülbromiidi |
| --- | --- |

—

0,06 % n-propüülbromiidi

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

85

(Perfluorobutüül)etüleen (CAS RN 19430-93-4)

0 %

31.12.2018

ex 2903 39 90

87

1H-perfluoroheksaan (CAS RN 355-37-3)

0 %

31.12.2018

ex 2905 11 00

10

Metanool (CAS RN 67-56-1), mille puhtus on vähemalt 99,85 massiprotsenti

0 %

31.12.2018

*ex 2905 19 00

11

Kaalium-tert-butanolaat (CAS RN 865-47-4), võib kombineeritud nomenklatuuri grupi 29 märkuse 1e kohaselt olla lahustatud tetrahüdrofuraanis

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

20

Butüültitanaadi monohüdraadi homopolümeer (CAS RN 162303-51-7)

0 %

31.12.2018

ex 2905 19 00

25

Tetra-(2-etüülheksüül)titanaat (CAS RN 1070-10-6)

0 %

31.12.2018

*ex 2908 19 00

10

Pentafluorofenool (CAS RN 771-61-9)

0 %

31.12.2018

ex 2910 90 00

20

2-[(2-metoksüfenoksü)metüül]oksiraan (CAS RN 2210-74-4)

0 %

31.12.2018

ex 2912 29 00

70

4-tert-butüülbensaldehüüd (CAS RN 939-97-9)

0 %

31.12.2018

ex 2912 29 00

80

4-isopropüülbensaldehüüd (CAS RN 122-03-2)

0 %

31.12.2018

ex 2914 50 00

55

2,2',4,4'-tetrahüdroksübensofenoon (CAS RN 131-55-5)

0 %

31.12.2018

ex 2914 70 00

80

Tetrakloor-p-bensokinoon (CAS RN 118-75-2)

0 %

31.12.2018

ex 2915 39 00

25

2-metüültsükloheksüülatsetaat (CAS RN 5726-19-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 14 00

20

Etüülmetakrülaat (CAS RN 97-63-2)

0 %

31.12.2018

ex 2916 39 90

48

3-fluorobensoüülkloriid (CAS RN 1711-07-5)

0 %

31.12.2018

ex 2917 19 90

15

Dimetüülbut-2-üündiaat (CAS RN 762-42-5)

0 %

31.12.2018

ex 2917 19 90

25

n-dodetsenüülmerevaikhappeanhüdriid (CAS RN 19780-11-1)

0 %

31.12.2018

ex 2917 39 95

40

Dimetüül-2-nitrotereftalaat (CAS RN 5292-45-5)

0 %

31.12.2018

ex 2918 99 90

25

Metüül-(E)-3-metoksü-2-(2-klorometüülfenüül)-metüülakrülaat (CAS RN 117428-51-0)

0 %

31.12.2018

ex 2919 90 00

60

Bisfenool-A-bis(difenüülfosfaat) (CAS RN 5945-33-5)

0 %

31.12.2018

ex 2921 42 00

30

4-nitroaniliin (CAS RN 100-01-6)

0 %

31.12.2018

*ex 2921 42 00

86

2,5-dikloroaniliin (CAS RN 95-82-9)

0 %

31.12.2017

ex 2921 49 00

50

3,4-ksülidiin (CAS RN 95-64-7)

0 %

31.12.2018

ex 2922 49 85

80

12-aminododekaanhape (CAS RN 693-57-2)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

37

Beflubutamiid (ISO) (CAS RN 113614-08-7)

0 %

31.12.2018

ex 2924 29 98

43

N,N'-(3,3'-dimetüülbifenüül-4,4'-üleen)di(atsetoatseetamiid) (CAS RN 91-96-3)

0 %

31.12.2018

*ex 2925 29 00

20

N-[3-(dimetüülamino)propüül]-N'-etüülkarbodiimiidvesinikkloriid (CAS RN 25952-53-8)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

23

Akrinatriin (ISO) (CAS RN 101007-06-1)

0 %

31.12.2018

ex 2926 90 95

27

Tsühalofop-butüül (ISO) (CAS RN 122008-85-9)

0 %

31.12.2018

ex 2927 00 00

60

4,4'-ditsüano-4,4'-asodipentaanhape (CAS RN 2638-94-0)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

37

Etaantioamiid (CAS RN 62-55-5)

0 %

31.12.2018

ex 2930 90 99

43

Trimetüülsulfoksooniumjodiid (CAS RN 1774-47-6)

0 %

31.12.2018

ex 2931 90 90

33

Di-tert-butüülfosfaan (CAS RN 819-19-2)

0 %

31.12.2018

ex 2932 20 90

45

2,2-dimetüül-1,3-dioksaan-4,6-dioon (CAS RN 2033-24-1)

0 %

31.12.2018

ex 2932 99 00

53

1,3-dihüdro-1,3-dimetoksüisobensofuraan (CAS RN 24388-70-3)

0 %

31.12.2018

*ex 2932 99 00

80

1,3:2,4-bis-O-(4-metüülbensülideen)-D-glütsitool (CAS RN 81541-12-0)

0 %

31.12.2016

*ex 2933 21 00

50

1-bromo-3-kloro-5,5-dimetüülhüdantoiin (CAS RN 16079-88-2)/(CAS RN 32718-18-6)

0 %

31.12.2016

ex 2933 39 99

58

4-kloro-1-metüülpiperidiin (CAS RN 5570-77-4)

0 %

31.12.2018

ex 2933 49 90

80

Etüül-6,7,8-trifluoro-1-[formüül(metüül)amino]-4-okso-1,4-dihüdrokinoliin-3-karboksülaat (CAS RN 100276-65-1)

0 %

31.12.2018

ex 2933 59 95

13

2-dietüülamino-6-hüdroksü-4-metüülpürimidiin (CAS RN 42487-72-9)

0 %

31.12.2018

*ex 2933 59 95

15

Sitagliptiinfosfaatmonohüdraat (CAS RN 654671-77-9)

0 %

31.12.2018

ex 2933 69 80

65

1,3,5-triasiin-2,4,6(1H,3H,5H)-tritiooni trinaatriumsool (CAS RN 17766-26-6)

0 %

31.12.2018

ex 2933 99 80

14

2-(2H-bensotriasool-2-üül)-4-metüül-6-(2-metüülprop-2-een-1-üül)fenool (CAS RN 98809-58-6)

0 %

31.12.2018

*ex 2935 00 90

17

6-metüül-4-okso-5,6-dihüdro-4H-tieno[2,3-b]tiopüraan-2-sulfoonamiid (CAS RN 120279-88-1)

0 %

31.12.2018

*ex 2935 00 90

88

N-(2-(4-amino-N-etüül-m-toluidino)etüül)metaansulfoonamiidseskvisulfaatmonohüdraat (CAS RN25646-71-3)

0 %

31.12.2018

ex 3204 11 00

15

Värvaine C.I. Disperse Blue 360 (CAS RN 70693-64-0) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Blue 360 sisaldus on üle 99 % massist

0 %

31.12.2018

*ex 3204 11 00

20

Värvaine C.I. Disperse Yellow 241 (CAS RN 83249-52-9) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Yellow 241 sisaldus on üle 97 % massist

0 %

31.12.2015

*ex 3204 11 00

40

Värvaine C.I. Disperse Red 60 (CAS RN 17418-58-5) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Red 60 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 11 00

50

Värvaine C.I. Disperse Blue 72 (CAS RN 81-48-1) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Blue 72 sisaldus on üle 95 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 11 00

60

Värvaine C.I. Disperse Blue 359 (CAS RN 62570-50-7) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Blue 359 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 11 00

70

Värvaine C.I. Disperse Red 343 (CAS RN 99035-78-6) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Disperse Red 343 sisaldus on üle 95 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 12 00

10

Värvaine C.I. Acid Blue 9 (CAS RN 2650-18-2) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Acid Blue 9 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2016

ex 3204 12 00

50

Värvaine C.I. Acid Blue 80 (CAS RN 4474-24-2) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Acid Blue 80 sisaldus on üle 99 % massist

0 %

31.12.2018

*ex 3204 13 00

10

Värvaine C.I. Basic Red 1 (CAS RN 989-38-8) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Basic Red 1 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 13 00

30

Värvaine C.I. Basic Blue 7 (CAS RN 2390-60-5) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Basic Blue 7 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 13 00

40

Värvaine C.I. Basic Violet 1 (CAS RN 603-47-4 või CAS RN 8004-87-3) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Basic Violet 1 sisaldus on üle 90 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 15 00

10

Värvaine C.I. Vat Orange 7 (C.I.Pigment Orange 43) (CAS RN 4424-06-0) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Vat Orange 7 (C.I.Pigment Orange 43) sisaldus on üle 20 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 15 00

60

Värvaine C.I. Vat Blue 4 (CAS RN 81-77-6) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Vat Blue 4 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3204 15 00

70

Värvaine C.I. Vat Red 1 (CAS RN 2379-74-0)

0 %

31.12.2018

*ex 3204 17 00

10

Värvaine C.I. Pigment Yellow 81 (CAS RN 22094-93-5) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Yellow 81 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2018

ex 3204 17 00

13

Värvaine C.I. Pigment Red 2 (CAS RN 7023-61-2)

0 %

31.12.2018

*ex 3204 17 00

15

Värvaine C.I. Pigment Green 7 (CAS RN 1328-53-6) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Green 7 sisaldus on üle 40 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 17 00

20

Värvaine C.I. Pigment Blue 15:3 (CAS RN 147-14-8) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Blue 15:3 sisaldus on üle 35 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 17 00

25

Värvaine C.I. Pigment Yellow 14 (CAS RN 5468-75-7) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Yellow 14 sisaldus on üle 25 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 17 00

30

Värvaine C.I. Pigment Yellow 97 (CAS RN 12225-18-2) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Yellow 97 sisaldus on üle 30 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 17 00

35

Värvaine C.I. Pigment Red 202 (CAS RN 3089-17-6) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Red 202 sisaldus on üle 70 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 17 00

40

Värvaine C.I. Pigment Yellow 120 (CAS RN 29920-31-8) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Yellow 120 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2014

*ex 3204 17 00

50

Värvaine C.I. Pigment Yellow 180 (CAS RN 77804-81-0) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Yellow 180 sisaldus on üle 90 % massist

0 %

31.12.2014

*ex 3204 17 00

60

Värvaine C.I. Pigment Red 53:1 (CAS RN 5160-02-1) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Red 53:1 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 17 00

65

Värvaine C.I. Pigment Red 53 (CAS RN 2092-56-0) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Red 53 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 17 00

70

Värvaine C.I. Pigment Yellow 13 (CAS RN 5102-83-0 või CAS RN 15541-56-7) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Yellow 13 sisaldus on üle 60 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 17 00

75

Värvaine C.I. Pigment Orange 5 (CAS RN 3468-63-1) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Orange 5 sisaldus on üle 80 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 17 00

80

Värvaine C.I. Pigment Red 207 (CAS RN 71819-77-7) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Red 207 sisaldus on üle 50 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 17 00

85

Värvaine C.I. Pigment Blue 61 (CAS RN 1324-76-1) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Blue 61 sisaldus on üle 35 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 17 00

88

Värvaine C.I. Pigment Violet 3 (CAS RN 1325-82-2 või CAS RN 101357-19-1) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Pigment Violet 3 sisaldus on üle 90 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 19 00

70

Värvaine C.I. Solvent Red 49:2 (CAS RN 1103-39-5) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Solvent Red 49:2 sisaldus on üle 90 % massist

0 %

31.12.2018

*ex 3204 19 00

71

Värvaine C.I. Solvent Brown 53 (CAS RN 64696-98-6) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Solvent Brown 53 sisaldus on üle 95 % massist

0 %

31.12.2015

*ex 3204 19 00

73

Värvaine C.I. Solvent Blue 104 (CAS RN 116-75-6) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Solvent Blue 104 sisaldus on üle 97 % massist

0 %

31.12.2015

*ex 3204 19 00

77

Värvaine C.I. Solvent Yellow 98 (CAS RN 27870-92-4 või CAS RN 12671-74-8) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Solvent Yellow 98 sisaldus on üle 95 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 19 00

84

Värvaine C.I. Solvent Blue 67 (CAS RN 12226-78-7) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Solvent Blue 67 sisaldus on üle 98 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 19 00

85

Värvaine C.I. Solvent Red HPR (CAS RN 75198-96-8) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Solvent Red HPR sisaldus on üle 95 % massist

0 %

31.12.2017

*ex 3204 20 00

20

Värvaine C.I. Fluorescent Brightener 71 (CAS RN 16090-02-1) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Fluorescent Brightener 71 sisaldus on üle 94 % massist

0 %

31.12.2016

*ex 3204 20 00

30

Värvaine C.I. Fluorescent Brightener 351 (CAS RN 27344-41-8) ja sellel põhinevad valmistised, mille värvaine C.I. Fluorescent Brightener 351 sisaldus on üle 90 % massist

0 %

31.12.2016

ex 3206 49 70

10

Muu kui vesidispersioon, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 57–63 massiprotsenti alumiiniumoksiidi (CAS RN 1344-28-1), |
| --- | --- |

—

57–63 massiprotsenti alumiiniumoksiidi (CAS RN 1344-28-1),

| — | 37–42 % titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7) ja |
| --- | --- |

—

37–42 % titaandioksiidi (CAS RN 13463-67-7) ja

| — | 1–2 % trietoksükaprülüülsilaani (CAS RN 2943-75) |
| --- | --- |

—

1–2 % trietoksükaprülüülsilaani (CAS RN 2943-75)

0 %

31.12.2018

*ex 3208 90 19

15

Klooritud polüolefiinid lahuses

0 %

31.12.2018

ex 3208 90 19

ex 3824 90 97

45

61

Formaldehüüdi ja naftaleendiooli polükondensaadist koosnev polümeer, keemiliselt modifitseeritud propüleenglükoolmetüüleeteratsetaadis lahustatud alküünhaliidiga toimunud reaktsiooni teel

0 %

31.12.2018

*ex 3701 99 00

10

Kroomkilega kaetud ja valgustundliku või elektrontundliku vaiguga pealistatud kvarts- või klaasplaat, rubriiki 8541 või 8542 kuuluvate toodete valmistamiseks

0 %

31.12.2018

*ex 3707 10 00

40

Valgustundlik emulsioon, mis sisaldab:

| — | mitte rohkem kui 10 % massist naftokinoondiasiidestreid, |
| --- | --- |

—

mitte rohkem kui 10 % massist naftokinoondiasiidestreid,

| — | vähemalt 2 %, kuid mitte rohkem kui 35 % massist hüdroksüstüreeni kopolümeere ja |
| --- | --- |

—

vähemalt 2 %, kuid mitte rohkem kui 35 % massist hüdroksüstüreeni kopolümeere ja

| — | mitte rohkem kui 7 % massist epoksüderivaate, |
| --- | --- |

—

mitte rohkem kui 7 % massist epoksüderivaate,

lahustatuna 1-etoksü-2-propüülatsetaadis ja/või etüüllaktaadis

0 %

31.12.2016

*ex 3808 91 90

30

Endospoore või spoore ja valgukristalle sisaldav valmistis, mis on saadud:

| — | alamliikidest Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ja kurstaki või |
| --- | --- |

—

alamliikidest Bacillus thuringiensis Berliner subsp. aizawai ja kurstaki või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki või |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. israelensis või |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. israelensis või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. aizawai või |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. aizawai või

| — | Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis |
| --- | --- |

—

Bacillus thuringiensis subsp. tenebrionis

0 %

31.12.2014

ex 3811 21 00

13

Lisaained, mis sisaldavad:

| — | booritud magneesium-(C16–C24)-alküülbenseensulfonaadid ning |
| --- | --- |

—

booritud magneesium-(C16–C24)-alküülbenseensulfonaadid ning

| — | mineraalõlid, |
| --- | --- |

—

mineraalõlid,

mille summaarne leelisarv (TBN) on vahemikus 250–350, kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

15

Lisandid, mis sisaldavad järgmist:

| — | tsinkbis[bis(tetrapropüleenfenüül)]bis(vesinikditiofosfaat) (CAS RN 11059-65-7), |
| --- | --- |

—

tsinkbis[bis(tetrapropüleenfenüül)]bis(vesinikditiofosfaat) (CAS RN 11059-65-7),

| — | trifenüültiofosfaat (CAS RN 597-82-0), |
| --- | --- |

—

trifenüültiofosfaat (CAS RN 597-82-0),

| — | trifenüülfosfit (CAS RN 101-02-0) ning |
| --- | --- |

—

trifenüülfosfit (CAS RN 101-02-0) ning

| — | mineraalõlid, |
| --- | --- |

—

mineraalõlid,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

17

Järgmise koostisega lisaained:

| — | peamiselt sulfureeritud diisobutüleen, |
| --- | --- |

—

peamiselt sulfureeritud diisobutüleen,

| — | kaltsiumsulfonaat, |
| --- | --- |

—

kaltsiumsulfonaat,

| — | dialküülaminoalküülpolüisobutüleensuktsinaat ning |
| --- | --- |

—

dialküülaminoalküülpolüisobutüleensuktsinaat ning

| — | mineraalõlid, |
| --- | --- |

—

mineraalõlid,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

25

Järgmise koostisega lisaained:

| — | (C8–18)-alküülpolümetakrülaadi kopolümeer N-[3-(dimetüülamino)propüül]metakrüülamiidiga, mille keskmine molekulmass (Mw) on vahemikus 10 000 — 20 000, ja |
| --- | --- |

—

(C8–18)-alküülpolümetakrülaadi kopolümeer N-[3-(dimetüülamino)propüül]metakrüülamiidiga, mille keskmine molekulmass (Mw) on vahemikus 10 000 — 20 000, ja

| — | mis sisaldavad 15–30 massiprotsenti mineraalõlisid, |
| --- | --- |

—

mis sisaldavad 15–30 massiprotsenti mineraalõlisid,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

27

Järgmise koostisega lisaained:

| — | vähemalt 20 massiprotsenti etüleeni ja propüleeni kopolümeeri, mis on keemiliselt modifitseeritud suktsiinanhüdriidi rühmadega ning lastud reageerida 4-(4-nitrofenüülaso)aniliini ja 3-nitroaniliiniga, ning |
| --- | --- |

—

vähemalt 20 massiprotsenti etüleeni ja propüleeni kopolümeeri, mis on keemiliselt modifitseeritud suktsiinanhüdriidi rühmadega ning lastud reageerida 4-(4-nitrofenüülaso)aniliini ja 3-nitroaniliiniga, ning

| — | mineraalõlid, |
| --- | --- |

—

mineraalõlid,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

33

Järgmise koostisega lisaained:

| — | heptüülfenooli ja formaldehüüdi reaktsioonisaaduste kaltsiumsoolad (CAS RN 84605-23-2) ning |
| --- | --- |

—

heptüülfenooli ja formaldehüüdi reaktsioonisaaduste kaltsiumsoolad (CAS RN 84605-23-2) ning

| — | mineraalõlid, |
| --- | --- |

—

mineraalõlid,

mille summaarne leelisarv (TBN) on vahemikus 40–100, kasutatakse määrdeõlide või tugevalt aluseliste detergentide valmistamiseks, mida kasutatakse määrdeõlides (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

35

Järgmise koostisega lisaained:

| — | o-aminopolüisobutüleenfenool (CAS RN 78330-13-9), |
| --- | --- |

—

o-aminopolüisobutüleenfenool (CAS RN 78330-13-9),

| — | polüisobutüleensuktsiinimiid (CAS RN 84605-20-9), |
| --- | --- |

—

polüisobutüleensuktsiinimiid (CAS RN 84605-20-9),

| — | alkenüülimidasoliin (CAS RN 68784-17-8), |
| --- | --- |

—

alkenüülimidasoliin (CAS RN 68784-17-8),

| — | difenüülamiini nonüülitud derivaadid (CAS RN 36878-20-3 ja CAS RN 27177-41-9) ja |
| --- | --- |

—

difenüülamiini nonüülitud derivaadid (CAS RN 36878-20-3 ja CAS RN 27177-41-9) ja

| — | 30–45 massiprotsenti mineraalõlisid, |
| --- | --- |

—

30–45 massiprotsenti mineraalõlisid,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

37

Järgmise koostisega lisaained:

| — | stüreeni-maleiinhappeanhüdriidi kopolümeer, mis on esterdatud C4–20-alkoholidega ja modifitseeritud aminopropüülmorfoliiniga, ning |
| --- | --- |

—

stüreeni-maleiinhappeanhüdriidi kopolümeer, mis on esterdatud C4–20-alkoholidega ja modifitseeritud aminopropüülmorfoliiniga, ning

| — | 50–75 massiprotsenti mineraalõlisid, |
| --- | --- |

—

50–75 massiprotsenti mineraalõlisid,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

43

Järgmise koostisega lisaained:

| — | booritud suktsiinimiidühendid (CAS RN 134758-95-5) ning |
| --- | --- |

—

booritud suktsiinimiidühendid (CAS RN 134758-95-5) ning

| — | mineraalõlid, |
| --- | --- |

—

mineraalõlid,

mille summaarne leelisarv (TBN) on suurem kui 40, kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 21 00

45

Järgmise koostisega lisaained:

| — | (C8–18)-alküülmetakrülaadi ja N-[3-(dimetüülamino)propüül]metakrüülamiidi kopolümeer, |
| --- | --- |

—

(C8–18)-alküülmetakrülaadi ja N-[3-(dimetüülamino)propüül]metakrüülamiidi kopolümeer,

| — | etüleeni-propüleeni kopolümeer, |
| --- | --- |

—

etüleeni-propüleeni kopolümeer,

| — | etüleeni-propüleeni kopolümeer, mis on keemiliselt modifitseeritud suktsiinanhüdriidi, 4-(4-nitrofenüül)aniliini ja 3-nitroaniliiniga, ning |
| --- | --- |

—

etüleeni-propüleeni kopolümeer, mis on keemiliselt modifitseeritud suktsiinanhüdriidi, 4-(4-nitrofenüül)aniliini ja 3-nitroaniliiniga, ning

| — | 15–30 massiprotsenti mineraalõlisid, |
| --- | --- |

—

15–30 massiprotsenti mineraalõlisid,

võivad sisaldada metakrüülpolümeeri hangumispunkti langetamiseks, kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3811 29 00

20

Määrdeõlilisandid, mis koosnevad bis(2-metüülpentaan-2-üül)ditiofosforhappe ning propüleenoksiidi, fosforoksiidi ja C12-14-alküülamiinide reaktsiooni saadustest, kasutatakse kontsentreeritud lisandina määrdeõlide valmistamisel

0 %

31.12.2017

*ex 3811 29 00

40

Määrdeõlilisandid, mis koosnevad 2-metüül-prop-1-eeni, väävelmonokloriidi ja naatriumsulfiidi (CAS RN 68511-50-2) reaktsiooni saadustest, kloorisisaldus 0,01–0,5 massiprotsenti, kasutatakse kontsentreeritud lisandina määrdeõlide valmistamisel

0 %

31.12.2017

ex 3811 29 00

60

Järgmise koostisega lisaained:

| — | peamiselt sulfureeritud diisobutüleen, |
| --- | --- |

—

peamiselt sulfureeritud diisobutüleen,

| — | kaltsiumsulfonaat ning |
| --- | --- |

—

kaltsiumsulfonaat ning

| — | dialküülaminoalküülpolüisobutüleensuktsinaat, |
| --- | --- |

—

dialküülaminoalküülpolüisobutüleensuktsinaat,

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 29 00

70

Lisandid, mis koosnevad dialküülfosfititest (milles alküülrühmad sisaldavad üle 80 massiprotsendi oleüül-, palmitüül- ja stearüülrühmi) ja mida kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 29 00

80

Lisaained, mis sisaldavad:

| — | üle 70 % massist 2,5-bis(tert-nonüülditio)-[1,3,4]-tiadiasooli (CAS RN 89347-09-1) ja |
| --- | --- |

—

üle 70 % massist 2,5-bis(tert-nonüülditio)-[1,3,4]-tiadiasooli (CAS RN 89347-09-1) ja

| — | üle 15 % massist 5-(tert-nonüülditio)- 1,3,4-tiadiasool-2(3H)-tiooni (CAS RN 97503-12-3), |
| --- | --- |

—

üle 15 % massist 5-(tert-nonüülditio)- 1,3,4-tiadiasool-2(3H)-tiooni (CAS RN 97503-12-3),

kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 3811 29 00

85

Lisaained, mis koosnevad C10 ülekaaluga 3-((C9-11)-isoalküüloksü)tetrahüdrotiofeen-1,1-dioksiidi (CAS RN 398141-87-2) segust, kasutatakse määrdeõlide valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3823 19 30

*ex 3823 19 30

20

30

Palmiõli rasvhapete destillaat, võib olla hüdrogeenitud, milles vabade rasvhapete sisaldus on vähemalt 80 % ja mida kasutatakse järgmiste toodete valmistamiseks:

| — | rubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped |
| --- | --- |

—

rubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped

| — | rubriiki 3823 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

rubriiki 3823 kuuluv stearhape

| — | rubriiki 2915 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

rubriiki 2915 kuuluv stearhape

| — | rubriiki 2915 kuuluv palmithape või |
| --- | --- |

—

rubriiki 2915 kuuluv palmithape või

| — | rubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1) |
| --- | --- |

—

rubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3823 19 90

*ex 3823 19 90

20

30

Palmiõli rasvhapete destillaat, mida kasutatakse järgmiste toodete valmistamiseks:

| — | rubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped |
| --- | --- |

—

rubriiki 3823 kuuluvad tööstuslikud monokarboksüülrasvhapped

| — | rubriiki 3823 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

rubriiki 3823 kuuluv stearhape

| — | rubriiki 2915 kuuluv stearhape |
| --- | --- |

—

rubriiki 2915 kuuluv stearhape

| — | rubriiki 2915 kuuluv palmithape või |
| --- | --- |

—

rubriiki 2915 kuuluv palmithape või

| — | rubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1) |
| --- | --- |

—

rubriiki 2309 kuuluvad loomasöödana kasutatavad tooted (1)

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 97

18

Polü(tetrametüleenglükool)-bis[(9-okso-9H-tioksanteen-1-üüloksü)atsetaat], mille ahela keskmine pikkus on vähem kui 5 monomeerühikut (CAS RN 813452-37-8)

0 %

31.12.2014

ex 3824 90 97

25

Tetrahüdro-α-(1-naftüülmetüül)furaan-2-propioonhappe (CAS RN 25379-26-4) valmistis tolueenis

0 %

31.12.2018

*ex 3824 90 97

33

Valmistis, mis sisaldab:

| — | trioktüülfosfiinoksiidi (CAS RN 78-50-2), |
| --- | --- |

—

trioktüülfosfiinoksiidi (CAS RN 78-50-2),

| — | dioktüülheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-66-4), |
| --- | --- |

—

dioktüülheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-66-4),

| — | oktüüldiheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-64-2) ja |
| --- | --- |

—

oktüüldiheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 31160-64-2) ja

| — | triheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 3084-48-8) |
| --- | --- |

—

triheksüülfosfiinoksiidi (CAS RN 3084-48-8)

0 %

31.12.2016

*ex 3824 90 97

34

Tsinkdimetakrülaat (CAS RN 13189-00-9), mis sisaldab kuni 2,5 massiprotsenti pulbrilist 2,6-di-tert-butüül-alfa-dimetüülamino-p-kresooli (CAS RN 88-27-7)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

46

Värvide ja pinnakattevahendite lisandid, mis sisaldavad järgmist:

| — | fosforhappe estrite segu, mis saadakse difosforpentaoksiidi reageerimisel 4-(1,1-dimetüülpropüül)fenooli ning stüreeni ja allüülalkoholi kopolümeeridega (CAS RN 84605-27-6), ja |
| --- | --- |

—

fosforhappe estrite segu, mis saadakse difosforpentaoksiidi reageerimisel 4-(1,1-dimetüülpropüül)fenooli ning stüreeni ja allüülalkoholi kopolümeeridega (CAS RN 84605-27-6), ja

| — | 30–35 massiprotsenti isobutüülalkoholi |
| --- | --- |

—

30–35 massiprotsenti isobutüülalkoholi

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

57

Pulbriline kandematerjal, mille koostis on järgmine:

| — | ferriit (raudoksiid) (CAS RN 1309-37-1), |
| --- | --- |

—

ferriit (raudoksiid) (CAS RN 1309-37-1),

| — | mangaanoksiid (CAS RN 1344-43-0), |
| --- | --- |

—

mangaanoksiid (CAS RN 1344-43-0),

| — | magneesiumoksiid (CAS RN 1309-48-4), |
| --- | --- |

—

magneesiumoksiid (CAS RN 1309-48-4),

| — | stüreeni-akrülaadi kopolümeer, |
| --- | --- |

—

stüreeni-akrülaadi kopolümeer,

segatakse tooneripulbriga faksiaparaatide, arvutiprinterite ja koopiamasinate jaoks täidetud tindi-/tooneripudelite või -kassettide valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

63

Katalüsaator, mille koostis massiprotsentides on järgmine:

| — | 52 % (± 10 %) vask(I)oksiidi (CAS RN 1317-39-1), |
| --- | --- |

—

52 % (± 10 %) vask(I)oksiidi (CAS RN 1317-39-1),

| — | 38 % (± 10 %) vask(II)oksiidi (CAS RN 1317-38-0) ja |
| --- | --- |

—

38 % (± 10 %) vask(II)oksiidi (CAS RN 1317-38-0) ja

| — | 10 % (± 5 %) metalset vaske (CAS RN 7440-50-8) |
| --- | --- |

—

10 % (± 5 %) metalset vaske (CAS RN 7440-50-8)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

80

Valmistis, mille koostis on järgmine:

| — | 80–90 massiprotsenti (S)-α- hüdroksü-3-fenoksü-benseenatsetonitriili (CAS RN 61826-76-4) ja |
| --- | --- |

—

80–90 massiprotsenti (S)-α- hüdroksü-3-fenoksü-benseenatsetonitriili (CAS RN 61826-76-4) ja

| — | 10–20 massiprotsenti tolueeni (CAS RN 108-88-3) |
| --- | --- |

—

10–20 massiprotsenti tolueeni (CAS RN 108-88-3)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

81

N-(2-fenüületüül)-1,3-benseendimetaanamiini derivaadis (CAS RN 404362-22-7)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

83

Küllastumata C6–24 ja C16–18-rasvhapete estrid sahharoosiga (sahharoos-polüsojaat) (CAS RN 93571-82-5)

0 %

31.12.2018

ex 3824 90 97

ex 3906 90 90

85

87

Polümeeride ja ammoniaagi vesilahus, mis sisaldab:

| — | 0,1–0,5 massiprotsenti ammoniaaki (CAS RN 1336-21-6) ja |
| --- | --- |

—

0,1–0,5 massiprotsenti ammoniaaki (CAS RN 1336-21-6) ja

| — | 0,3–10 massiprotsenti polükarboksülaati (akrüülhappe lineaarsed polümeerid) |
| --- | --- |

—

0,3–10 massiprotsenti polükarboksülaati (akrüülhappe lineaarsed polümeerid)

0 %

31.12.2018

ex 3901 10 10

10

Lineaarne madaltihe polüetüleen/LLDPE (CAS RN 9002-88-4) pulbri kujul,

| — | mis sisaldab kuni 5 massiprotsenti komonomeeri, |
| --- | --- |

—

mis sisaldab kuni 5 massiprotsenti komonomeeri,

| — | mille sulavoolamiskiirus on vahemikus 15–60 g/10 min ja |
| --- | --- |

—

mille sulavoolamiskiirus on vahemikus 15–60 g/10 min ja

| — | mille tihedus on 0,924–0,928 g/cm3 |
| --- | --- |

—

mille tihedus on 0,924–0,928 g/cm3

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

30

Lineaarne madaltihe polüetüleen/LLDPE (CAS RN 9002-88-4) pulbri kujul,

| — | mis sisaldab 5–8 massiprotsenti komonomeeri, |
| --- | --- |

—

mis sisaldab 5–8 massiprotsenti komonomeeri,

| — | mille sulavoolamiskiirus on vahemikus 15–60 g/10 min ja |
| --- | --- |

—

mille sulavoolamiskiirus on vahemikus 15–60 g/10 min ja

| — | mille tihedus on 0,924–0,928 g/cm3 |
| --- | --- |

—

mille tihedus on 0,924–0,928 g/cm3

0 %

31.12.2018

ex 3901 90 90

40

Etüleeni ja ainult 1-hekseeni kopolümeer (CAS RN 25213-02-9),

| — | sisaldab 5–20 massiprotsenti 1-hekseeni, |
| --- | --- |

—

sisaldab 5–20 massiprotsenti 1-hekseeni,

| — | suhteline tihedus kuni 0,93, |
| --- | --- |

—

suhteline tihedus kuni 0,93,

| — | valmistatud metallotseenkatalüsaatori kasutamisega |
| --- | --- |

—

valmistatud metallotseenkatalüsaatori kasutamisega

0 %

31.12.2018

*ex 3902 90 90

94

Klooritud polüolefiinid, lahuses või dispersioonis või mitte

0 %

31.12.2018

*ex 3907 30 00

60

Polüglütseroolpolüglütsidüüleetervaik (CAS RN 118549-88-5)

0 %

31.12.2017

*ex 3907 40 00

30

Polükarbonaadi terad või graanulid, mille erikaal on 1,18–1,25 ja mis sisaldavad massiprotsentides:

| — | 77–90 % polükarbonaati, |
| --- | --- |

—

77–90 % polükarbonaati,

| — | 8–20 % fosforhappeestrit, |
| --- | --- |

—

8–20 % fosforhappeestrit,

| — | 0,1–1 % antioksüdanti ning |
| --- | --- |

—

0,1–1 % antioksüdanti ning

võivad sisaldada 1–5 % leegiaeglustit

0 %

31.12.2016

ex 3907 60 80

60

Hapnikku siduv kopolümeer (ASTM D 1434 ja 3985 meetoditel määratud), mis on saadud benseendikarboksüülhapetest, etüleenglükoolist ja asendajatena hüdroksürühmi sisaldavast polübutadieenist

0 %

31.12.2018

*ex 3910 00 00

40

Silikooniühendid, mida kasutatakse pikaajaliste kirurgiliste implantaatide valmistamiseks

0 %

31.12.2016

*ex 3913 90 00

85

Steriilne naatriumhüaluronaat (CAS RN 9067-32-7)

0 %

31.12.2018

ex 3919 90 00

67

Isekleepuv kile, mis koosneb järgmisest:

| — | polü(olefiin)kiht paksusega 95–110 μm, |
| --- | --- |

—

polü(olefiin)kiht paksusega 95–110 μm,

| — | liimainekiht paksusega 5–15 μm, |
| --- | --- |

—

liimainekiht paksusega 5–15 μm,

| — | epoksüvaigupõhine kiht paksusega 4–100 μm, |
| --- | --- |

—

epoksüvaigupõhine kiht paksusega 4–100 μm,

| — | polü(etüleentereftalaadist) kattekile paksusega 35–40 μm |
| --- | --- |

—

polü(etüleentereftalaadist) kattekile paksusega 35–40 μm

0 %

31.12.2018

ex 3921 90 10

30

Mitmekihiline kile, mis koosneb järgmisest:

| — | polü(etüleentereftalaat)kiht paksusega 100–150 μm, |
| --- | --- |

—

polü(etüleentereftalaat)kiht paksusega 100–150 μm,

| — | fenoolmaterjalist kruntkiht paksusega 8–15 μm, |
| --- | --- |

—

fenoolmaterjalist kruntkiht paksusega 8–15 μm,

| — | sünteeskautšukist liimaine kiht paksusega 20–30 μm ja |
| --- | --- |

—

sünteeskautšukist liimaine kiht paksusega 20–30 μm ja

| — | läbipaistev polü(etüleentereftalaadist) kattekile paksusega 35–40 μm |
| --- | --- |

—

läbipaistev polü(etüleentereftalaadist) kattekile paksusega 35–40 μm

0 %

31.12.2018

*ex 3921 90 55

*ex 7019 40 00

*ex 7019 40 00

25

21

29

Eelvormlehed või -rullid, sisaldavad polüimiidvaiku

0 %

31.12.2014

ex 3926 90 97

50

Autoraadio esipaneeli nupp, mis on valmistatud bisfenool A-l põhinevast polükarbonaadist

0 %

31.12.2018

ex 4408 39 30

10

Okuumeaspoonid paksusega kuni 6 mm, lihvimata ja hööveldamata, selline, mida kasutatakse vineeri tootmiseks

0 %

31.12.2018

*ex 5603 12 90

*ex 5603 13 90

60

60

Orienteerimata polüetüleenkiududest lausriie pindtihedusega 60–80 g/m2 ning õhutakistusega (Gurley) 8–36 s (määratud ISO 5636/5 meetodiga)

0 %

31.12.2018

ex 5603 93 90

60

Polüesterkiududest lausmaterjal, mille omadused on järgmised:

| — | pindtihedus 85 g/m2, |
| --- | --- |

—

pindtihedus 85 g/m2,

| — | ühtlane paksus 95 μm (± 5 μm), |
| --- | --- |

—

ühtlane paksus 95 μm (± 5 μm),

| — | pindamata ja katmata, |
| --- | --- |

—

pindamata ja katmata,

| — | 1 meetri pikkuses rullis, mis sisaldab 2 000 — 5 000 meetrit lausmaterjali, |
| --- | --- |

—

1 meetri pikkuses rullis, mis sisaldab 2 000 — 5 000 meetrit lausmaterjali,

sobib membraanide katmiseks osmoos- ja pöördosmoosfiltrite valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

ex 6909 19 00

25

Keraamiline tugivahend, mis sisaldab alumiiniumoksiidi, ränioksiidi ja raudoksiidi

0 %

31.12.2018

*ex 6909 19 00

80

Keraamilised jahutusradiaatorid, mis sisaldavad (massiprotsentides):

| — | vähemalt 66 % ränikarbiidi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 66 % ränikarbiidi,

| — | vähemalt 10 % alumiiniumoksiidi, |
| --- | --- |

—

vähemalt 10 % alumiiniumoksiidi,

kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvates toodetes transistoride, dioodide ja trükkplaatide töötemperatuuri hoidmiseks (1)

0 %

31.12.2016

*ex 7019 40 00

*ex 7019 40 00

11

19

Epoksiidvaiguga immutatud klaasheidest riie, mille soojuspaisumistegur temperatuurivahemikus 30–120 °C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil) on:

| — | 10–12 ppm 1 °C kohta pikkuses ja laiuses ning |
| --- | --- |

—

10–12 ppm 1 °C kohta pikkuses ja laiuses ning

| — | 20–30 ppm 1 °C kohta paksuses ning mille klaasistumistemperatuur on 152–153 °C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil)) |
| --- | --- |

—

20–30 ppm 1 °C kohta paksuses ning mille klaasistumistemperatuur on 152–153 °C (nagu on kindlaks määratud IPC-TM-650 meetodil))

0 %

31.12.2018

*ex 7020 00 10

*ex 7616 99 90

10

77

Televiisorialused, toendiga või ilma, kasutatakse televiisori kinnitamiseks ja stabiliseerimiseks

0 %

31.12.2016

ex 7608 20 89

30

Alumiiniumisulamitest pressitud õmbluseta torud:

| — | välisdiameetriga 60 mm — 420 mm ja |
| --- | --- |

—

välisdiameetriga 60 mm — 420 mm ja

| — | seina paksusega 10 mm — 80 mm |
| --- | --- |

—

seina paksusega 10 mm — 80 mm

0 %

31.12.2018

*ex 8309 90 90

10

Alumiiniumist konservikarpide kaaned:

| — | läbimõõduga 99,00–136,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

läbimõõduga 99,00–136,5 mm (± 1 mm),

| — | võivad olla avamisrõngaga avatavad |
| --- | --- |

—

võivad olla avamisrõngaga avatavad

0 %

31.12.2018

ex 8414 30 81

ex 8414 80 73

60

30

Hermeetilised rotatsioonkompressorid fluorosüsivesinik-külmaainete (HFC) jaoks:

| — | töötavad muutuva kiirusega ühefaasiliste vahelduvvoolumootoritega või harjadeta alalisvoolumootoritega |
| --- | --- |

—

töötavad muutuva kiirusega ühefaasiliste vahelduvvoolumootoritega või harjadeta alalisvoolumootoritega

| — | nimivõimsusega kuni 1,5 kW, |
| --- | --- |

—

nimivõimsusega kuni 1,5 kW,

kasutatakse kodumajapidamises kasutatavate soojuspumbaga pesukuivatite tootmiseks

0 %

31.12.2018

ex 8431 20 00

40

Alumiiniumsüdamiku ja plastikmahutiga jahuti, millel on terasest sisseehitatud tugistruktuur ja avatud täisnurklainel põhinev kujundus; jahutil on üheksa ribi südamiku ühe tolli (2,54 cm) kohta; kasutatakse rubriiki 8427 kuuluvate sõidukite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8475 29 00

ex 8514 10 80

10

10

Klaasfilamendi tootmiseks kasutatav sulatusahi, mis on kombineeritud sulatusvannist ja düüsidest:

| — | mida käitatakse elektriga, |
| --- | --- |

—

mida käitatakse elektriga,

| — | millel on avaus, |
| --- | --- |

—

millel on avaus,

| — | millel on mitu plaatina- või roodiumisulamist ava |
| --- | --- |

—

millel on mitu plaatina- või roodiumisulamist ava

| — | ning mida kasutatakse klaasipartiide sulatamiseks ja sulaklaasi konditsioneerimiseks |
| --- | --- |

—

ning mida kasutatakse klaasipartiide sulatamiseks ja sulaklaasi konditsioneerimiseks

| — | ning filamentkiude tõmbamiseks |
| --- | --- |

—

ning filamentkiude tõmbamiseks

0 %

31.12.2018

ex 8501 10 99

70

Alalisvoolu-samm-mootor

| — | sammunurgaga 7,5° (± 0,5°), |
| --- | --- |

—

sammunurgaga 7,5° (± 0,5°),

| — | kahefaasilise mähisega; |
| --- | --- |

—

kahefaasilise mähisega;

| — | nimipingega üle 9 V ja alla 16,0 V; |
| --- | --- |

—

nimipingega üle 9 V ja alla 16,0 V;

| — | tööks temperatuurivahemikus vähemalt –40 °C kuni +105 °C; |
| --- | --- |

—

tööks temperatuurivahemikus vähemalt –40 °C kuni +105 °C;

| — | ühendava hammasrattaga või ilma; |
| --- | --- |

—

ühendava hammasrattaga või ilma;

| — | mootori ülekandeühendusega või ilma |
| --- | --- |

—

mootori ülekandeühendusega või ilma

0 %

31.12.2018

*ex 8501 10 99

80

Alalisvoolu samm-mootor,

| — | sammunurgaga 7,5° (± 0,5°), |
| --- | --- |

—

sammunurgaga 7,5° (± 0,5°),

| — | vääratusmomendiga temperatuuril 25 °C vähemalt 25 mNm, |
| --- | --- |

—

vääratusmomendiga temperatuuril 25 °C vähemalt 25 mNm,

| — | ergutussagedusega vähemalt 1 500 impulssi sekundis, |
| --- | --- |

—

ergutussagedusega vähemalt 1 500 impulssi sekundis,

| — | kahefaasilise mähisega ja |
| --- | --- |

—

kahefaasilise mähisega ja

| — | nimipingega üle 10,5 V ja alla 16,0 V |
| --- | --- |

—

nimipingega üle 10,5 V ja alla 16,0 V

0 %

31.12.2018

ex 8503 00 99

50

Harjadeta mootori staator, mille:

| — | sisediameeter on 206,6 mm (± 0,5), |
| --- | --- |

—

sisediameeter on 206,6 mm (± 0,5),

| — | välisdiameeter on 265,0 mm (± 0,2) ja |
| --- | --- |

—

välisdiameeter on 265,0 mm (± 0,2) ja

| — | laius 41,00 mm (± 0,3) |
| --- | --- |

—

laius 41,00 mm (± 0,3)

ning mida kasutatakse otseajamiga trumlitega pesumasinate, pesumasin-kuivatite või kuivatite valmistamiseks

0 %

31.12.2018

ex 8504 40 90

70

Moodul, mida kasutatakse vahelduvvoolu muundamiseks alalisvooluks ja alalisvoolu muundamiseks alalisvooluks

| — | ja mille nimivõimsus ei ületa 100 W, |
| --- | --- |

—

ja mille nimivõimsus ei ületa 100 W,

| — | mille sisendpinge on vähemalt 80 V, kuid mitte rohkem kui 305 V, |
| --- | --- |

—

mille sisendpinge on vähemalt 80 V, kuid mitte rohkem kui 305 V,

| — | mille sertifitseeritud sisendsagedus on vähemalt 47 Hz, kuid mitte rohkem kui 440 Hz, |
| --- | --- |

—

mille sertifitseeritud sisendsagedus on vähemalt 47 Hz, kuid mitte rohkem kui 440 Hz,

| — | millel on vähemalt üks konstantse pinge väljund, |
| --- | --- |

—

millel on vähemalt üks konstantse pinge väljund,

| — | mille töötemperatuur on vähemalt –40 °C, kuid mitte rohkem kui +85 °C, |
| --- | --- |

—

mille töötemperatuur on vähemalt –40 °C, kuid mitte rohkem kui +85 °C,

| — | millel on kontaktid trükkplaadi paigaldamiseks |
| --- | --- |

—

millel on kontaktid trükkplaadi paigaldamiseks

0 %

31.12.2018

*ex 8505 11 00

70

Neodüümi, raua ja boori sulamist nikeldatud ketas, millest valmistatakse magneetimise teel püsimagnet;

| — | kettal võib olla keskel auk, |
| --- | --- |

—

kettal võib olla keskel auk,

| — | ketta läbimõõt on kuni 90 mm, |
| --- | --- |

—

ketta läbimõõt on kuni 90 mm,

kasutamiseks auto valjuhääldis

0 %

31.12.2018

ex 8507 10 20

85

Pliiakud või moodulid, kolbmootori käivitamisel kasutatavat tüüpi, mille omadused on järgmised:

| — | nimimahtuvus 32 Ah, |
| --- | --- |

—

nimimahtuvus 32 Ah,

| — | pikkus kuni 205 mm, |
| --- | --- |

—

pikkus kuni 205 mm,

| — | laius kuni 130 mm ja |
| --- | --- |

—

laius kuni 130 mm ja

| — | kõrgus kuni 190 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgus kuni 190 mm,

ja mida kasutatakse CN-koodi 8711 alla kuuluvate kaupade valmistamisel (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8507 30 20

30

Silindriline nikkelkaadmiumaku või moodul, pikkusega 65,3 mm (± 1,5 mm) ja diameetriga 14,5 mm (± 1 mm), nimivõimsusega vähemalt 1 000 mAh, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8507 50 00

*ex 8507 60 00

20

20

Nelinurkne aku või moodul pikkusega kuni 69 mm, laiusega kuni 36 mm ja paksusega kuni 12 mm, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8507 50 00

30

Silindriline nikkelhüdriidaku või moodul diameetriga kuni 14,5 mm, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8507 60 00

30

Silindriline liitiumioonaku või moodul pikkusega vähemalt 63 mm ja diameetriga vähemalt 17,2 mm, nimivõimsusega vähemalt 1 200 mAh, laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2014

*ex 8507 60 00

40

Korduvlaetavad ioon-liitium-elektriakude patareid või moodul, mis on

| — | pikkusega 1 203 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 297 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 1 203 mm või rohkem, kuid mitte üle 1 297 mm,

| — | laiusega 282 mm või rohkem, kuid mitte üle 772 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 282 mm või rohkem, kuid mitte üle 772 mm,

| — | kõrgusega 792 mm või enam, kuid mitte üle 839 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 792 mm või enam, kuid mitte üle 839 mm,

| — | kaaluga 260 kg või enam, kuid mitte üle 293 kg, |
| --- | --- |

—

kaaluga 260 kg või enam, kuid mitte üle 293 kg,

| — | võimsusega 22 kWh või 26 kWh ja |
| --- | --- |

—

võimsusega 22 kWh või 26 kWh ja

| — | koosnevad 24 või 48 moodulist |
| --- | --- |

—

koosnevad 24 või 48 moodulist

0 %

31.12.2017

*ex 8507 60 00

50

Ioon-liitium-elektriakude patareide paigaldamiseks ettenähtud moodulid

| — | pikkusega 298 mm või rohkem, kuid mitte üle 408 mm, |
| --- | --- |

—

pikkusega 298 mm või rohkem, kuid mitte üle 408 mm,

| — | laiusega 33,5 mm või rohkem, kuid mitte üle 209 mm, |
| --- | --- |

—

laiusega 33,5 mm või rohkem, kuid mitte üle 209 mm,

| — | kõrgusega 138 mm või enam, kuid mitte üle 228 mm, |
| --- | --- |

—

kõrgusega 138 mm või enam, kuid mitte üle 228 mm,

| — | kaaluga 3,6 kg või enam, kuid mitte üle 17 kg ja |
| --- | --- |

—

kaaluga 3,6 kg või enam, kuid mitte üle 17 kg ja

| — | võimsusega 458 kWh või rohkem, kuid mitte üle 2 158 kWh |
| --- | --- |

—

võimsusega 458 kWh või rohkem, kuid mitte üle 2 158 kWh

0 %

31.12.2018

*ex 8507 60 00

55

Silindriline liitiumioonaku või moodul, millel on:

| — | keskelt kokkupoole pigistatud ellipsi sarnane alus, |
| --- | --- |

—

keskelt kokkupoole pigistatud ellipsi sarnane alus,

| — | pikkus 49 mm või rohkem (ilma klemmideta), |
| --- | --- |

—

pikkus 49 mm või rohkem (ilma klemmideta),

| — | laius 33,5 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

laius 33,5 mm või rohkem,

| — | paksus 9,9 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

paksus 9,9 mm või rohkem,

| — | nimimahutavus 1,75 Ah või rohkem ning |
| --- | --- |

—

nimimahutavus 1,75 Ah või rohkem ning

| — | nimipinge 3,7 V, |
| --- | --- |

—

nimipinge 3,7 V,

laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

*ex 8507 60 00

57

Risttahukakujuline liitiumioonaku või moodul, millel on:

| — | mõned nurgad ümardatud, |
| --- | --- |

—

mõned nurgad ümardatud,

| — | pikkus 76 mm või rohkem (ilma klemmideta), |
| --- | --- |

—

pikkus 76 mm või rohkem (ilma klemmideta),

| — | laius 54,5 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

laius 54,5 mm või rohkem,

| — | paksus 5,2 mm või rohkem, |
| --- | --- |

—

paksus 5,2 mm või rohkem,

| — | nimimahutavus 3 100 mAh või rohkem ning |
| --- | --- |

—

nimimahutavus 3 100 mAh või rohkem ning

| — | nimipinge 3,7 V, |
| --- | --- |

—

nimipinge 3,7 V,

laaditavate patareide tootmiseks (1)

0 %

31.12.2017

*ex 8507 60 00

80

Risttahukakujuline liitiumioonaku või moodul, millel on:

| — | metallkorpus, |
| --- | --- |

—

metallkorpus,

| — | pikkus 171 mm (± 3 mm), |
| --- | --- |

—

pikkus 171 mm (± 3 mm),

| — | laius 45,5 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

laius 45,5 mm (± 1 mm),

| — | kõrgus 115 mm (± 1 mm), |
| --- | --- |

—

kõrgus 115 mm (± 1 mm),

| — | nimipinge 3,75 V ja |
| --- | --- |

—

nimipinge 3,75 V ja

| — | nimimahtuvus 50 Ah, |
| --- | --- |

—

nimimahtuvus 50 Ah,

mootorsõidukites kasutatavate laaditavate akude valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2015

*ex 8518 29 95

30

Valjuhääldid, mille omadused on järgmised:

| — | näivtakistus 3–16 oomi, |
| --- | --- |

—

näivtakistus 3–16 oomi,

| — | nimivõimsus 2–20 W, |
| --- | --- |

—

nimivõimsus 2–20 W,

| — | plasttoendiga või ilma ja |
| --- | --- |

—

plasttoendiga või ilma ja

| — | pistikutega elektrijuhtmega või ilma, |
| --- | --- |

—

pistikutega elektrijuhtmega või ilma,

kasutatakse televiisorite ja videomonitoride, samuti kodus kasutatavate meelelahutussüsteemide valmistamiseks

0 %

31.12.2017

*ex 8522 90 80

97

Tuuner, mis muudab kõrgsagedussignaalid kesksagedussignaalideks, rubriiki 8521 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

*ex 8525 80 19

*ex 8525 80 91

31

10

Videovalvekaamera:

| — | mass kuni 5,9 kg, |
| --- | --- |

—

mass kuni 5,9 kg,

| — | korpuseta, |
| --- | --- |

—

korpuseta,

| — | mõõtmed kuni 405 mm × 315 mm, |
| --- | --- |

—

mõõtmed kuni 405 mm × 315 mm,

| — | kas ühesensorilise laengsidestusseadise (CCD) või täiendava metalloksiid-pooljuhtanduriga (CMOS), |
| --- | --- |

—

kas ühesensorilise laengsidestusseadise (CCD) või täiendava metalloksiid-pooljuhtanduriga (CMOS),

| — | kasulike pikslite arv: kuni 5 megapikslit, |
| --- | --- |

—

kasulike pikslite arv: kuni 5 megapikslit,

kasutamiseks videovalve jälgimisseadmetes (1)

0 %

31.12.2018

ex 8525 80 19

50

Kaamerapea, mis võib olla ka korpuses ja

| — | mille mõõtmed (kaablipesata) ei ületa 27 × 30 × 38,5 mm (laius × kõrgus × pikkus), |
| --- | --- |

—

mille mõõtmed (kaablipesata) ei ületa 27 × 30 × 38,5 mm (laius × kõrgus × pikkus),

| — | millel on kolm MOS-sensorit, mille efektiivsete pikslite arv on vähemalt kaks sensori kohta, ja prismaplokk RGB- spektrivärvide jaotamiseks kolmele sensorile, |
| --- | --- |

—

millel on kolm MOS-sensorit, mille efektiivsete pikslite arv on vähemalt kaks sensori kohta, ja prismaplokk RGB- spektrivärvide jaotamiseks kolmele sensorile,

| — | millel on C-Mount tüüpi kinniti objektiivi jaoks, |
| --- | --- |

—

millel on C-Mount tüüpi kinniti objektiivi jaoks,

| — | mille kaal ei ületa 70 grammi, |
| --- | --- |

—

mille kaal ei ületa 70 grammi,

| — | millel on digitaalne LVDS-videoväljund, |
| --- | --- |

—

millel on digitaalne LVDS-videoväljund,

| — | millel on permanentne EEPROM-salvesti kalibreeritud andmete lokaalseks salvestamiseks, värviesituseks ja pikslite kompenseerimiseks |
| --- | --- |

—

millel on permanentne EEPROM-salvesti kalibreeritud andmete lokaalseks salvestamiseks, värviesituseks ja pikslite kompenseerimiseks

ning mida kasutatakse miniatuursete tööstuslike kaamerasüsteemide valmistamiseks

0 %

31.12.2018

ex 8525 80 19

55

Kaameramoodul lahutusvõimega 1 920 × 1 080 P HD, millel on kaks mikrofoni ja mida kasutatakse rubriiki 8528 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8528 59 70

10

Vedelkristallkuvariga värvivideomonitorid, v.a muu seadme sisse ehitatud monitorid, mille alalisvoolu sisendpinge on 7–30 V, ekraani diagonaaliga kuni 33,2 cm,

| — | kas ilma korpuseta, kuid tagaküljekatte ja koosteraamiga, |
| --- | --- |

—

kas ilma korpuseta, kuid tagaküljekatte ja koosteraamiga,

| — | või spetsiaalselt koostu |
| --- | --- |

—

või spetsiaalselt koostu

alaliseks paigaldamiseks või alaliseks monteerimiseks projekteeritud korpusega, mida kasutatakse tootmisettevõttes paigaldamiseks gruppide 84 kuni 90 ja 94 toodetesse (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8529 90 65

50

Tuuner, mis muudab kõrgsagedussignaalid kesksagedussignaalideks, rubriiki 8528 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

*ex 8529 90 92

42

Alumiiniumist jahutusradiaatorid ja jahutusribid, transistorite ja integraallülituste töötamistemperatuuri säilitamiseks, kasutatakse rubriiki 8527 või 8528 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 8529 90 92

*ex 8548 90 90

44

55

Vedelkristallekraanmoodulid, mis koosnevad ainult ühest või mitmest TFT klaas- või plastikelemendist ega sisalda puuteekraani, taustvalgusega või ilma, inverteriga või ilma ning ühe või mitme trükkplaadiga, kus on juhtelektroonika ainult pikseliaadressi jaoks

0 %

31.12.2018

ex 8536 41 90

30

Kuubikujuline võimsusrelee, mille omadused on järgmised:

| — | elektromehaaniline lülitusfunktsioon, |
| --- | --- |

—

elektromehaaniline lülitusfunktsioon,

| — | voolutugevus 3–16 amprit, |
| --- | --- |

—

voolutugevus 3–16 amprit,

| — | juhtpinge 5–24 V, |
| --- | --- |

—

juhtpinge 5–24 V,

| — | lülituseks kasutatavate kontaktjalgade vahekaugus kuni 12,5 mm |
| --- | --- |

—

lülituseks kasutatavate kontaktjalgade vahekaugus kuni 12,5 mm

0 %

31.12.2018

*ex 8536 70 00

10

Optiline pistikupesa, pistik või pistmik, kasutatakse rubriiki 8521 või 8528 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2016

ex 8537 10 91

40

Elektroonilised juhtseadmed, mis on valmistatud vastavalt IPC-A610E standardi 2. klassile ja mille põhisisendvõimsus on 400 V vahelduvvoolu korral, loogikaplokk toitepingega 24 V alalisvoolu korral ning millel on:

| — | trükkplaatkoost(ud) koos loogiliste ja programmeeritavate lülitustega ja muud elektroonilised osad, nagu konnektorid, kondensaatorid, poolid ja takistid, |
| --- | --- |

—

trükkplaatkoost(ud) koos loogiliste ja programmeeritavate lülitustega ja muud elektroonilised osad, nagu konnektorid, kondensaatorid, poolid ja takistid,

| — | kontaktorid, |
| --- | --- |

—

kontaktorid,

| — | automaatne kaitselüliti, |
| --- | --- |

—

automaatne kaitselüliti,

| — | kaitse, |
| --- | --- |

—

kaitse,

| — | sisemised ühenduskaablid, |
| --- | --- |

—

sisemised ühenduskaablid,

| — | toitesüsteemi pealüliti, |
| --- | --- |

—

toitesüsteemi pealüliti,

| — | elektrikonnektorid või -kaablid väliste seadmete ühendamiseks, |
| --- | --- |

—

elektrikonnektorid või -kaablid väliste seadmete ühendamiseks,

| — | metallkorpus mõõtmetega vähemalt 370 × 300 × 80 mm, kuid mitte suurem kui 570 × 420 × 125 mm, |
| --- | --- |

—

metallkorpus mõõtmetega vähemalt 370 × 300 × 80 mm, kuid mitte suurem kui 570 × 420 × 125 mm,

mida kasutatakse plast-, metall- või klaaspakendite ümbertöötamise või sorteerimise masinate juhtimiseks ja elektriga varustamiseks

0 %

31.12.2018

ex 8537 10 99

30

Mitteprogrammeeritava mäluga juhtimissüsteem mootorisilla jaoks, mis

| — | koosneb: vähemalt ühest omavahel ühendamata ühendusest eraldatud pliiraamidel, |
| --- | --- |

—

koosneb: vähemalt ühest omavahel ühendamata ühendusest eraldatud pliiraamidel,

| — | on kombineeritav ka diskreetsete MOSFET-transistoritega autode alalisvoolu mootorite juhtimiseks |
| --- | --- |

—

on kombineeritav ka diskreetsete MOSFET-transistoritega autode alalisvoolu mootorite juhtimiseks

| — | on paigaldatud plastikkorpusesse |
| --- | --- |

—

on paigaldatud plastikkorpusesse

0 %

31.12.2018

*ex 8538 90 99

95

Vaskplaat, mida kasutatakse soojusvahetina selliste IGBT moodulite tootmisel, mis koosnevad rohkematest osadest kui IGBT kiibid ja dioodid ning mille pinge on 650 V või rohkem, kuid mitte üle 1 200 V (1)

0 %

31.12.2018

ex 8544 30 00

30

Multifunktsionaalseks mõõtmiseks kasutatav juhtmekomplekt pingega vähemalt 5 V, kuid mitte rohkem kui 90 V, millega on võimalik mõõta ühte või kõiki järgmisi näitajaid:

| — | sõidukiirus kuni 24 km/h, |
| --- | --- |

—

sõidukiirus kuni 24 km/h,

| — | mootori kiirus kuni 4 500 rpm, |
| --- | --- |

—

mootori kiirus kuni 4 500 rpm,

| — | hüdrauliline rõhk kuni 25 Mpa, |
| --- | --- |

—

hüdrauliline rõhk kuni 25 Mpa,

| — | mass kuni 50 tonni, |
| --- | --- |

—

mass kuni 50 tonni,

ning mida kasutatakse rubriiki 8427 kuuluvate sõidukite valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

ex 8714 91 10

23

33

70

Alumiiniumist või alumiiniumist ja süsinikust raam, kasutatakse jalgrataste valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

ex 8714 91 30

23

33

70

Vedrustusega esikahvlid, alumiiniumist, kasutatakse jalgrataste valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 9002 11 00

50

Objektiiv:

| — | mille fookuskaugus on 25 mm kuni 150 mm |
| --- | --- |

—

mille fookuskaugus on 25 mm kuni 150 mm

| — | ja mis koosneb klaas- ja plastläätsedest, mille diameeter on 60 mm kuni 190 mm |
| --- | --- |

—

ja mis koosneb klaas- ja plastläätsedest, mille diameeter on 60 mm kuni 190 mm

0 %

31.12.2018

ex 9014 10 00

30

Elektrooniline kompass, toimib geomagnetilise andurina, täisautomaatsete trükkplaatkoostude valmistamiseks sobivas korpuses, nagu CSWLP, LGA, SOIC, ja mille peamised koostisosad on järgmised:

| — | ühe või mitme rakendusotstarbelise monoliitse integraallülituse (ASIC) kombinatsioon ja |
| --- | --- |

—

ühe või mitme rakendusotstarbelise monoliitse integraallülituse (ASIC) kombinatsioon ja

| — | üks või mitu mikromehaanilist sensorelementi (MEMS), mille mehaanilised koostisosad on paigutatud kolmemõõtmeliste struktuuridena pooljuhtmaterjalile ja on valmistatud pooljuhttehnika abil, |
| --- | --- |

—

üks või mitu mikromehaanilist sensorelementi (MEMS), mille mehaanilised koostisosad on paigutatud kolmemõõtmeliste struktuuridena pooljuhtmaterjalile ja on valmistatud pooljuhttehnika abil,

kasutatakse gruppidesse 84–90 ja 94 kuuluvate toodete valmistamiseks (1)

0 %

31.12.2018

*ex 9022 90 00

10

Röntgeniaparaadi paneelid (röntgenikiirte lameekraandetektorid/röntgenikiirte detektorid), mis koosnevad klaasplaadist, millel on õhekelme-transistorimaatriks, mis on kaetud amorfse räni kihiga ja pinnalt kaetud tseesiumjodiid-stsintillaatorkihiga ja metalliseeritud kaitsekihiga või kaetud amorfse seleeni kihiga

0 %

31.12.2018

*ex 9405 40 39

*ex 9405 40 99

80

07

Valgusdioodil (LED) põhinev üldvalgustusplaat monteerimiseks rubriigi 8528 kaupadesse (1)

0 %

31.12.2015

---

(1)  Tollimaksude kohaldamine peatatakse vastavalt komisjoni 2. juuli 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 2454/93 (millega kehtestatakse rakendussätted nõukogu määrusele (EMÜ) nr 2913/92, millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik) (EÜT L 253, 11.10.1993, lk 1) artiklitele 291–300.

---

II LISA

ARTIKLI 1 PUNKTIS 3 OSUTATUD TARIIFIDE KOHALDAMISE PEATAMISED

| CN-kood | TARIC |
| --- | --- |
| ex 1511 90 19 | 10 |
| ex 1511 90 91 | 10 |
| ex 1513 11 10 | 10 |
| ex 1513 19 30 | 10 |
| ex 1513 21 10 | 10 |
| ex 1513 29 30 | 10 |
| ex 2823 00 00 | 10 |
| ex 2836 99 17 | 20 |
| ex 2903 39 90 | 70 |
| ex 2905 19 00 | 11 |
| ex 2907 23 00 | 10 |
| ex 2908 19 00 | 10 |
| ex 2915 39 00 | 20 |
| ex 2921 42 00 | 86 |
| ex 2921 49 00 | 70 |
| ex 2925 29 00 | 20 |
| ex 2932 99 00 | 80 |
| ex 2933 21 00 | 50 |
| ex 2933 59 95 | 15 |
| ex 2934 99 90 | 55 |
| ex 2935 00 90 | 17 |
| ex 2935 00 90 | 88 |
| ex 3204 11 00 | 20 |
| ex 3204 11 00 | 40 |
| ex 3204 11 00 | 50 |
| ex 3204 11 00 | 60 |
| ex 3204 11 00 | 70 |
| ex 3204 12 00 | 10 |
| ex 3204 13 00 | 10 |
| ex 3204 13 00 | 30 |
| ex 3204 13 00 | 40 |
| ex 3204 15 00 | 10 |
| ex 3204 15 00 | 60 |
| ex 3204 17 00 | 10 |
| ex 3204 17 00 | 15 |
| ex 3204 17 00 | 20 |
| ex 3204 17 00 | 25 |
| ex 3204 17 00 | 30 |
| ex 3204 17 00 | 35 |
| ex 3204 17 00 | 40 |
| ex 3204 17 00 | 50 |
| ex 3204 17 00 | 60 |
| ex 3204 17 00 | 65 |
| ex 3204 17 00 | 70 |
| ex 3204 17 00 | 75 |
| ex 3204 17 00 | 80 |
| ex 3204 17 00 | 85 |
| ex 3204 17 00 | 88 |
| ex 3204 19 00 | 70 |
| ex 3204 19 00 | 71 |
| ex 3204 19 00 | 73 |
| ex 3204 19 00 | 77 |
| ex 3204 19 00 | 84 |
| ex 3204 19 00 | 85 |
| ex 3204 20 00 | 20 |
| ex 3204 20 00 | 30 |
| ex 3208 90 19 | 15 |
| ex 3701 99 00 | 10 |
| ex 3707 10 00 | 40 |
| ex 3808 91 90 | 30 |
| ex 3811 29 00 | 20 |
| ex 3811 29 00 | 40 |
| ex 3812 30 80 | 75 |
| ex 3823 19 30 | 20 |
| ex 3823 19 90 | 20 |
| ex 3824 90 97 | 18 |
| ex 3824 90 97 | 33 |
| ex 3902 90 90 | 94 |
| ex 3907 30 00 | 60 |
| ex 3907 40 00 | 30 |
| ex 3910 00 00 | 40 |
| ex 3913 90 00 | 85 |
| ex 3921 90 55 | 25 |
| ex 5603 12 90 | 60 |
| ex 5603 13 90 | 60 |
| ex 6909 19 00 | 80 |
| ex 7019 40 00 | 10 |
| ex 7019 40 00 | 20 |
| ex 7020 00 10 | 10 |
| ex 7616 99 90 | 77 |
| ex 8108 90 50 | 85 |
| ex 8309 90 90 | 10 |
| ex 8501 10 99 | 80 |
| ex 8505 11 00 | 70 |
| ex 8507 30 20 | 30 |
| ex 8507 50 00 | 20 |
| ex 8507 50 00 | 30 |
| ex 8507 60 00 | 20 |
| ex 8507 60 00 | 30 |
| ex 8507 60 00 | 40 |
| ex 8507 60 00 | 50 |
| ex 8507 60 00 | 55 |
| ex 8507 60 00 | 57 |
| ex 8507 60 00 | 80 |
| ex 8518 29 95 | 30 |
| ex 8522 90 80 | 97 |
| ex 8525 80 19 | 31 |
| ex 8525 80 91 | 10 |
| ex 8528 59 70 | 10 |
| ex 8529 90 65 | 50 |
| ex 8529 90 65 | 55 |
| ex 8529 90 65 | 60 |
| ex 8529 90 92 | 42 |
| ex 8529 90 92 | 44 |
| ex 8529 90 92 | 48 |
| ex 8536 70 00 | 10 |
| ex 8536 70 00 | 20 |
| ex 8538 90 99 | 95 |
| ex 9002 11 00 | 50 |
| ex 9022 90 00 | 10 |

CN-kood

TARIC

ex 1511 90 19

10

ex 1511 90 91

10

ex 1513 11 10

10

ex 1513 19 30

10

ex 1513 21 10

10

ex 1513 29 30

10

ex 2823 00 00

10

ex 2836 99 17

20

ex 2903 39 90

70

ex 2905 19 00

11

ex 2907 23 00

10

ex 2908 19 00

10

ex 2915 39 00

20

ex 2921 42 00

86

ex 2921 49 00

70

ex 2925 29 00

20

ex 2932 99 00

80

ex 2933 21 00

50

ex 2933 59 95

15

ex 2934 99 90

55

ex 2935 00 90

17

ex 2935 00 90

88

ex 3204 11 00

20

ex 3204 11 00

40

ex 3204 11 00

50

ex 3204 11 00

60

ex 3204 11 00

70

ex 3204 12 00

10

ex 3204 13 00

10

ex 3204 13 00

30

ex 3204 13 00

40

ex 3204 15 00

10

ex 3204 15 00

60

ex 3204 17 00

10

ex 3204 17 00

15

ex 3204 17 00

20

ex 3204 17 00

25

ex 3204 17 00

30

ex 3204 17 00

35

ex 3204 17 00

40

ex 3204 17 00

50

ex 3204 17 00

60

ex 3204 17 00

65

ex 3204 17 00

70

ex 3204 17 00

75

ex 3204 17 00

80

ex 3204 17 00

85

ex 3204 17 00

88

ex 3204 19 00

70

ex 3204 19 00

71

ex 3204 19 00

73

ex 3204 19 00

77

ex 3204 19 00

84

ex 3204 19 00

85

ex 3204 20 00

20

ex 3204 20 00

30

ex 3208 90 19

15

ex 3701 99 00

10

ex 3707 10 00

40

ex 3808 91 90

30

ex 3811 29 00

20

ex 3811 29 00

40

ex 3812 30 80

75

ex 3823 19 30

20

ex 3823 19 90

20

ex 3824 90 97

18

ex 3824 90 97

33

ex 3902 90 90

94

ex 3907 30 00

60

ex 3907 40 00

30

ex 3910 00 00

40

ex 3913 90 00

85

ex 3921 90 55

25

ex 5603 12 90

60

ex 5603 13 90

60

ex 6909 19 00

80

ex 7019 40 00

10

ex 7019 40 00

20

ex 7020 00 10

10

ex 7616 99 90

77

ex 8108 90 50

85

ex 8309 90 90

10

ex 8501 10 99

80

ex 8505 11 00

70

ex 8507 30 20

30

ex 8507 50 00

20

ex 8507 50 00

30

ex 8507 60 00

20

ex 8507 60 00

30

ex 8507 60 00

40

ex 8507 60 00

50

ex 8507 60 00

55

ex 8507 60 00

57

ex 8507 60 00

80

ex 8518 29 95

30

ex 8522 90 80

97

ex 8525 80 19

31

ex 8525 80 91

10

ex 8528 59 70

10

ex 8529 90 65

50

ex 8529 90 65

55

ex 8529 90 65

60

ex 8529 90 92

42

ex 8529 90 92

44

ex 8529 90 92

48

ex 8536 70 00

10

ex 8536 70 00

20

ex 8538 90 99

95

ex 9002 11 00

50

ex 9022 90 00

10

---

III LISA

ARTIKLI 2 PUNKTIS 1 OSUTATUD TARIIFIDE KOHALDAMISE PEATAMISED

| CN-kood | TARIC | Täiendavad mõõtühikud |
| --- | --- | --- |
| ex 3901 10 10 | 10 | m3 |
| ex 3901 90 90 | 30 | m3 |
| ex 3919 90 00 | 67 | m2 |
| ex 3921 90 10 | 30 | m2 |
| ex 3923 30 90 | 10 | p/st |
| ex 3926 90 97 | 50 | p/st |
| ex 3926 90 97 | 55 | m2 |
| ex 3926 90 97 | 65 | p/st |
| ex 5603 14 90 | 40 | m2 |
| ex 5603 93 90 | 60 | m2 |
| ex 8411 99 00 | 40 | p/st |
| ex 8411 99 00 | 50 | p/st |
| ex 8424 90 00 | 30 | p/st |
| ex 8431 20 00 | 40 | p/st |
| ex 8475 29 00 | 10 | p/st |
| ex 8483 40 29 | 60 | p/st |
| ex 8503 00 99 | 50 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 50 | p/st |
| ex 8504 40 90 | 60 | p/st |
| ex 8508 70 00 | 20 | p/st |
| ex 8536 41 90 | 30 | p/st |
| ex 8537 10 91 | 40 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 30 | p/st |
| ex 8537 10 99 | 98 | p/st |
| ex 8538 90 99 | 95 | p/st |
| ex 8543 70 90 | 23 | p/st |
| ex 8544 30 00 | 30 | p/st |
| ex 9001 90 00 | 35 | p/st |
| ex 9001 90 00 | 45 | p/st |
| ex 9014 10 00 | 30 | p/st |
| ex 9025 80 40 | 30 | p/st |
| ex 9029 10 00 | 20 | p/st |
| ex 9031 80 38 | 20 | p/st |
| ex 9401 90 80 | 20 | p/st |
| ex 9401 90 80 | 30 | p/st |
| ex 9401 90 80 | 40 | p/st |
| ex 9405 40 39 | 50 | p/st |
| ex 9405 40 99 | 3 | p/st |
| ex 9405 40 99 | 6 | p/st |

CN-kood

TARIC

Täiendavad mõõtühikud

ex 3901 10 10

10

m3

ex 3901 90 90

30

m3

ex 3919 90 00

67

m2

ex 3921 90 10

30

m2

ex 3923 30 90

10

p/st

ex 3926 90 97

50

p/st

ex 3926 90 97

55

m2

ex 3926 90 97

65

p/st

ex 5603 14 90

40

m2

ex 5603 93 90

60

m2

ex 8411 99 00

40

p/st

ex 8411 99 00

50

p/st

ex 8424 90 00

30

p/st

ex 8431 20 00

40

p/st

ex 8475 29 00

10

p/st

ex 8483 40 29

60

p/st

ex 8503 00 99

50

p/st

ex 8504 40 90

50

p/st

ex 8504 40 90

60

p/st

ex 8508 70 00

20

p/st

ex 8536 41 90

30

p/st

ex 8537 10 91

40

p/st

ex 8537 10 99

30

p/st

ex 8537 10 99

98

p/st

ex 8538 90 99

95

p/st

ex 8543 70 90

23

p/st

ex 8544 30 00

30

p/st

ex 9001 90 00

35

p/st

ex 9001 90 00

45

p/st

ex 9014 10 00

30

p/st

ex 9025 80 40

30

p/st

ex 9029 10 00

20

p/st

ex 9031 80 38

20

p/st

ex 9401 90 80

20

p/st

ex 9401 90 80

30

p/st

ex 9401 90 80

40

p/st

ex 9405 40 39

50

p/st

ex 9405 40 99

3

p/st

ex 9405 40 99

6

p/st

---

IV LISA

ARTIKLI 2 PUNKTIS 2 OSUTATUD TARIIFIDE KOHALDAMISE PEATAMISED

| CN-kood | TARIC | Täiendavad mõõtühikud |
| --- | --- | --- |
| ex 8529 90 92 | 48 | p/st |
| ex 8536 70 00 | 20 | p/st |

CN-kood

TARIC

Täiendavad mõõtühikud

ex 8529 90 92

48

p/st

ex 8536 70 00

20

p/st

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/36 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/36

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 723/2014,

23. juuni 2014,

millega kiidetakse heaks väike muudatus kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registrisse kantud nimetuse spetsifikaadis [Nieheimer Käse (KGT)]

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1151/2012 põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta, (1) eriti selle artikli 53 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 414/2010 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Nieheimer Käse” spetsifikaadi muudatusele. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 1 esimese lõigu kohaselt vaatas komisjon läbi Saksamaa taotluse, millega soovitakse saada heakskiit komisjoni määruse (EÜ) nr 414/2010 (2) alusel registreeritud kaitstud geograafilise tähise „Nieheimer Käse” spetsifikaadi muudatusele.

| (2) | Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, et täpsustada valikulise koostisosa (köömned) osakaalu. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse eesmärk on muuta spetsifikaati, et täpsustada valikulise koostisosa (köömned) osakaalu.

| (3) | Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on põhjendatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50 kuni 52 sätestatud menetlust kohaldamata, |
| --- | --- |

(3)

Komisjon on kõnealuse muudatuse läbi vaadanud ja leidnud, et see on põhjendatud. Kuna muudatus on väike määruse (EL) nr 1151/2012 artikli 53 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses, võib komisjon selle heaks kiita ilma kõnealuse määruse artiklites 50 kuni 52 sätestatud menetlust kohaldamata,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kaitstud geograafilise tähise „Nieheimer Käse” spetsifikaati muudetakse käesoleva määruse lisa kohaselt.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 23. juuni 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 119, 13.5.2010, lk 3.

2

---

LISA

Kaitstud geograafilise tähise „Nieheimer Käse” spetsifikaadis on heaks kiidetud järgmised muudatused.

| | Tootmismeetod
  Lauses „massile lisatakse soola (2,5–3,5 %) ja vajaduse korral köömneid (0,01–0,03) ning segatakse kuni koostisosad on ühtlaselt jaotunud” asendatakse sulgudes köömnete osakaalu näitavad numbrid „0,01–0,03” numbritega „0,1–0,3 %”. |
| --- | --- |

Tootmismeetod

Lauses „massile lisatakse soola (2,5–3,5 %) ja vajaduse korral köömneid (0,01–0,03) ning segatakse kuni koostisosad on ühtlaselt jaotunud” asendatakse sulgudes köömnete osakaalu näitavad numbrid „0,01–0,03” numbritega „0,1–0,3 %”.

| | Põhjendus | Taotleja, kelleks on asjaomase toote tootjateühendus, väitis, et juustu „Nieheimer Käse” 65 tootmisaasta jooksul on lisatud köömnete osakaal olnud alati 0,1–0,3 %. |
| --- | --- | --- |

Põhjendus

Taotleja, kelleks on asjaomase toote tootjateühendus, väitis, et juustu „Nieheimer Käse” 65 tootmisaasta jooksul on lisatud köömnete osakaal olnud alati 0,1–0,3 %.

| | Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kokkuvõttes sellega seoses esitatud näitaja (0,01–0,03) on redaktsiooniline viga. Puuduolev protsendimärk ( %) on lisatud 23. septembri 2005. aasta Saksamaa ametlikku teatajasse (Deutsches Markenblatt). Pärast koma märgitud nullid tekitasid olukorra, kus köömnete osakaal (vaid üks kuni kolm tuhandikku kogukaalust) ei olnud enam arusaadav. |
| --- | --- |

Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kokkuvõttes sellega seoses esitatud näitaja (0,01–0,03) on redaktsiooniline viga. Puuduolev protsendimärk ( %) on lisatud 23. septembri 2005. aasta Saksamaa ametlikku teatajasse (Deutsches Markenblatt). Pärast koma märgitud nullid tekitasid olukorra, kus köömnete osakaal (vaid üks kuni kolm tuhandikku kogukaalust) ei olnud enam arusaadav.

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/38 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/38

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 724/2014,

26. juuni 2014,

andmevahetusstandardi kohta Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 549/2013 (Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta) nõutavate andmete edastamiseks

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EL) nr 549/2013 artikli 3 lõike 2 kohaselt peaksid liikmesriigid edastama komisjonile määrusega nõutavad andmed ja metaandmed kindlaksmääratud andmevahetusstandardi ja muu praktikas kohaldatava korra kohaselt, mille peab kindlaks määrama komisjon. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EL) nr 549/2013 artikli 3 lõike 2 kohaselt peaksid liikmesriigid edastama komisjonile määrusega nõutavad andmed ja metaandmed kindlaksmääratud andmevahetusstandardi ja muu praktikas kohaldatava korra kohaselt, mille peab kindlaks määrama komisjon.

| (2) | Ühtse standardi kohaldamine määrusega (EL) nr 549/2013 hõlmatud statististiliste andmete vahetamiseks ja edastamiseks aitaks märkimisväärselt kaasa ettevõtjate andmetöötlusprotsesside integreerimisele selles statistikavaldkonnas. |
| --- | --- |

(2)

Ühtse standardi kohaldamine määrusega (EL) nr 549/2013 hõlmatud statististiliste andmete vahetamiseks ja edastamiseks aitaks märkimisväärselt kaasa ettevõtjate andmetöötlusprotsesside integreerimisele selles statistikavaldkonnas.

| (3) | Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, Euroopa Keskpank, Euroopa Komisjon (Eurostat), Rahvusvaheline Valuutafond, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), ÜRO ja Maailmapank on käivitanud statistiliste andmete ja metaandmete standardi (SDMX) algatuse statistiliste ja tehniliste standardite kohta andmete ja metaandmete vahetuseks ja jagamiseks. Ametliku statistika vahetamiseks pakub SDMX statistilisi ja tehnilisi standardeid, sealhulgas SDMX-märgistuskeel, kasutades XML-süntaksit („SDMX-ML-vorming”). Seega tuleks kehtestada kõnealuse standardi alusel koostatud uus andmevorming ja andmestruktuuri määratlus. Selleks et hõlbustada üleminekut uuele vormingule, peaks komisjon esimesed kaks aastat pärast määruse jõustumist andma liikmesriikidele näidised, mida saab kasutada sisenditena SDMX teisendamisvahenditele. |
| --- | --- |

(3)

Rahvusvaheliste Arvelduste Pank, Euroopa Keskpank, Euroopa Komisjon (Eurostat), Rahvusvaheline Valuutafond, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD), ÜRO ja Maailmapank on käivitanud statistiliste andmete ja metaandmete standardi (SDMX) algatuse statistiliste ja tehniliste standardite kohta andmete ja metaandmete vahetuseks ja jagamiseks. Ametliku statistika vahetamiseks pakub SDMX statistilisi ja tehnilisi standardeid, sealhulgas SDMX-märgistuskeel, kasutades XML-süntaksit („SDMX-ML-vorming”). Seega tuleks kehtestada kõnealuse standardi alusel koostatud uus andmevorming ja andmestruktuuri määratlus. Selleks et hõlbustada üleminekut uuele vormingule, peaks komisjon esimesed kaks aastat pärast määruse jõustumist andma liikmesriikidele näidised, mida saab kasutada sisenditena SDMX teisendamisvahenditele.

| (4) | Komisjon peaks tegema kättesaadavaks üksikasjaliku dokumentatsiooni SDMX andmestruktuuri määratluste kohta ja esitama juhiseid nende rakendamiseks. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peaks tegema kättesaadavaks üksikasjaliku dokumentatsiooni SDMX andmestruktuuri määratluste kohta ja esitama juhiseid nende rakendamiseks.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa statistikasüsteemi komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Andmete edastamise standard

Liikmesriigid esitavad määruses (EL) nr 549/2013 nõutud andmed, kasutades SDMX andmestruktuuri määratlusi.

Artikkel 2

Andmevormingu tehniline spetsifikatsioon

Liikmesriigid esitavad andmed ja metaandmed SDMX-ML-vormingus.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. septembrist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 26. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 174, 26.6.2013, lk 1.

1

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/40 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/40

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 725/2014,

30. juuni 2014,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 499/96 seoses liidu uute tariifikvootidega teatavatele Islandilt pärit kaladele ja kalandustoodetele

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. märtsi 1996. aasta määrust (EÜ) nr 499/96, millega avatakse teatavate Islandilt pärit kalandustoodete ja elushobuste ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2014/343/EL (2) kiideti heaks Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli (mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga) allakirjutamine ja ajutine kohaldamine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2014/343/EL (2) kiideti heaks Euroopa Majandusühenduse ja Islandi vahelise lepingu lisaprotokolli (mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga) allakirjutamine ja ajutine kohaldamine.

| (2) | Lisaprotokolliga nähakse ette Islandilt pärit külmutatud norra salehomaaride ja värske või jahutatud meriahvenafileede kaks uut tariifikvooti Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Lisaprotokolliga nähakse ette Islandilt pärit külmutatud norra salehomaaride ja värske või jahutatud meriahvenafileede kaks uut tariifikvooti Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamiseks.

| (3) | Uute tariifikvootide rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 499/96. |
| --- | --- |

(3)

Uute tariifikvootide rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 499/96.

| (4) | Uusi tariifikvoote tuleks kohaldada 12 kuu jooksul. Otsuse 2014/343/EL kohaselt kohaldatakse kõnealuseid tariifikvoote alates lisaprotokolli ajutise kohaldamise kuupäevast. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Uusi tariifikvoote tuleks kohaldada 12 kuu jooksul. Otsuse 2014/343/EL kohaselt kohaldatakse kõnealuseid tariifikvoote alates lisaprotokolli ajutise kohaldamise kuupäevast. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (5) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 499/96 lisasse lisatakse järgmised read:

| „09.0813 | 0304 49 50 | | Meriahvena (Sebastes spp.) fileed, värsked või jahutatud | Alates 1.8.2014 kuni 31.7.2015 | 100 | 0 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 09.0814 | 0306 15 90 | | Norra salehomaarid (Nephrops norvegicus), külmutatud | Alates 1.8.2014 kuni 31.7.2015 | 60 | 0” |

„09.0813

0304 49 50

Meriahvena (Sebastes spp.) fileed, värsked või jahutatud

Alates 1.8.2014 kuni 31.7.2015

100

0

09.0814

0306 15 90

Norra salehomaarid (Nephrops norvegicus), külmutatud

Alates 1.8.2014 kuni 31.7.2015

60

0”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 75, 23.3.1996, lk 8.

1

(2)  ELT L 170, 11.6.2014, lk 3.

2

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/41 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/41

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 726/2014,

30. juuni 2014,

millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 992/95 seoses liidu uue tariifikvoodiga Norrast pärit töödeldud heeringale

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 10. aprilli 1995. aasta määrust (EÜ) nr 992/95, millega avatakse teatavate Norrast pärit põllumajandus- ja kalandustoodete ühenduse tariifikvoodid ja sätestatakse nende haldamine, (1) eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti b,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu otsusega 2014/343/EL (2) kiideti heaks Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli (mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga) allakirjutamine ja ajutine kohaldamine. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu otsusega 2014/343/EL (2) kiideti heaks Euroopa Majandusühenduse ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu lisaprotokolli (mis tuleneb Horvaatia Vabariigi ühinemisest Euroopa Liiduga) allakirjutamine ja ajutine kohaldamine.

| (2) | Lisaprotokolliga nähakse ette teatava Norrast pärit töödeldud heeringa uus tariifikvoot Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamiseks. |
| --- | --- |

(2)

Lisaprotokolliga nähakse ette teatava Norrast pärit töödeldud heeringa uus tariifikvoot Euroopa Liidus vabasse ringlusse lubamiseks.

| (3) | Uue tariifikvoodi rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 992/95. |
| --- | --- |

(3)

Uue tariifikvoodi rakendamiseks on vaja muuta määrust (EÜ) nr 992/95.

| (4) | Uut tariifikvooti tuleks kohaldada 12 kuu jooksul. Otsuse 2014/343/EL kohaselt kohaldatakse kõnealust tariifikvooti alates lisaprotokolli ajutise kohaldamise kuupäevast. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast. |
| --- | --- |

(4)

Uut tariifikvooti tuleks kohaldada 12 kuu jooksul. Otsuse 2014/343/EL kohaselt kohaldatakse kõnealust tariifikvooti alates lisaprotokolli ajutise kohaldamise kuupäevast. Seepärast tuleks käesolevat määrust kohaldada alates samast kuupäevast.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas tolliseadustiku komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 992/95 lisasse lisatakse järgmine rida:

| „09.0859 | ex 1604 12 91
  ex 1604 12 99 | 10
  11
  19 | Heeringas, vürtsitatud ja/või äädikas ning soolvees säilitatud | Alates 1.8.2014 kuni 31.7.2015 | 1 400 tonni (vedelikuta netomass) | 0” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

„09.0859

ex 1604 12 91

ex 1604 12 99

10

11

19

Heeringas, vürtsitatud ja/või äädikas ning soolvees säilitatud

Alates 1.8.2014 kuni 31.7.2015

1 400 tonni (vedelikuta netomass)

0”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Määrust kohaldatakse alates 1. augustist 2014.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  EÜT L 101, 4.5.1995, lk 1.

1

(2)  ELT L 170, 11.6.2014, lk 3.

2

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/42 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/42

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 727/2014,

30. juuni 2014,

millega algatatakse nõukogu rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 (millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit trikloroisotsüanuurhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks) läbivaatamine seoses uue eksportijaga, tunnistatakse kehtetuks ühe Hiina Rahvavabariigi eksportija impordi suhtes kohaldatav tollimaks ja kehtestatakse nimetatud impordi suhtes registreerimisnõue

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 30. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1225/2009 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1) (edaspidi „algmäärus”), eriti selle artikli 11 lõiget 4,

pärast liikmesriikidele teatamist

ning arvestades järgmist:

1.   TAOTLUS

| (1) | Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud algmääruse artikli 11 lõike 4 kohase taotluse uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon”) on saanud algmääruse artikli 11 lõike 4 kohase taotluse uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamiseks.

| (2) | Taotluse esitas 4. jaanuaril 2014 ettevõtja Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd. (edaspidi „taotleja”), Hiina Rahvavabariigis registreeritud trikloroisotsüanuurhappe eksportiv tootja. |
| --- | --- |

(2)

Taotluse esitas 4. jaanuaril 2014 ettevõtja Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd. (edaspidi „taotleja”), Hiina Rahvavabariigis registreeritud trikloroisotsüanuurhappe eksportiv tootja.

2.   TOODE

| (3) | Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808942020) alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all) (edaspidi „vaatlusalune toode”). |
| --- | --- |

(3)

Vaatlusalune toode on Hiina Rahvavabariigist pärit CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodid 2933698070 ja 3808942020) alla kuuluv trikloroisotsüanuurhape ja sellest valmistatud tooted (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all) (edaspidi „vaatlusalune toode”).

3.   KEHTIVAD MEETMED

| (4) | Praegu kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on kehtestatud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011, (2) mille alusel maksustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, sh taotluse esitaja toodetud vaatlusaluse toote import liitu lõpliku dumpinguvastase tollimaksuga 42,6 %, välja arvatud teatavate, kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 eraldi nimetatud äriühingute puhul, mille suhtes kehtivad individuaalsed tollimaksumäärad. |
| --- | --- |

(4)

Praegu kehtivad meetmed on lõplikud dumpinguvastased tollimaksud, mis on kehtestatud nõukogu rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011, (2) mille alusel maksustatakse Hiina Rahvavabariigist pärit, sh taotluse esitaja toodetud vaatlusaluse toote import liitu lõpliku dumpinguvastase tollimaksuga 42,6 %, välja arvatud teatavate, kõnealuse määruse artikli 1 lõikes 2 eraldi nimetatud äriühingute puhul, mille suhtes kehtivad individuaalsed tollimaksumäärad.

4.   PÕHJENDUS

| (5) | Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodi jooksul, millele tugineti dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel, s.o perioodil 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „algne uurimisperiood”). |
| --- | --- |

(5)

Taotleja väidab, et ta ei eksportinud vaatlusalust toodet liitu uurimisperioodi jooksul, millele tugineti dumpinguvastaste meetmete kehtestamisel, s.o perioodil 1. aprillist 2003 kuni 31. märtsini 2004 (edaspidi „algne uurimisperiood”).

| (6) | Peale selle väidab taotleja, et ta ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga, kes toodab vaatlusalust toodet, mille suhtes on kehtestatud eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed. |
| --- | --- |

(6)

Peale selle väidab taotleja, et ta ei ole seotud ühegi eksportiva tootjaga, kes toodab vaatlusalust toodet, mille suhtes on kehtestatud eespool nimetatud dumpinguvastased meetmed.

| (7) | Veel väidab taotleja, et ta alustas vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast algse uurimisperioodi lõppu. |
| --- | --- |

(7)

Veel väidab taotleja, et ta alustas vaatlusaluse toote eksportimist liitu pärast algse uurimisperioodi lõppu.

5.   MENETLUS

| (8) | Teadaolevalt asjaga seotud liidu tootjaid on läbivaatamistaotlusest teavitatud ning neile on antud võimalus esitada oma märkused. |
| --- | --- |

(8)

Teadaolevalt asjaga seotud liidu tootjaid on läbivaatamistaotlusest teavitatud ning neile on antud võimalus esitada oma märkused.

| (9) | Olles läbi vaadanud kättesaadavad tõendid, teeb komisjon järelduse, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4, et määrata kindlaks taotluse esitaja individuaalne dumpingumarginaal ja dumpingu avastamise korral tollimaksumäär, mis kehtestatakse vaatlusaluse toote liitu impordi suhtes. |
| --- | --- |

(9)

Olles läbi vaadanud kättesaadavad tõendid, teeb komisjon järelduse, et on olemas piisavalt tõendeid, mis õigustavad uue eksportijaga seotud läbivaatamise algatamist kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 4, et määrata kindlaks taotluse esitaja individuaalne dumpingumarginaal ja dumpingu avastamise korral tollimaksumäär, mis kehtestatakse vaatlusaluse toote liitu impordi suhtes.

| (10) | Kui on kindlaks tehtud, et taotleja vastab nõuetele, mille kohaselt saab tema suhtes kehtestada individuaalse tollimaksu, siis võib olla vaja muuta rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõikes 2 nimetamata äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes praegu kohaldatavat tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(10)

Kui on kindlaks tehtud, et taotleja vastab nõuetele, mille kohaselt saab tema suhtes kehtestada individuaalse tollimaksu, siis võib olla vaja muuta rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 artikli 1 lõikes 2 nimetamata äriühingute vaatlusaluse toote impordi suhtes praegu kohaldatavat tollimaksumäära.

a)   Küsimustikud

| (11) | Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon taotlejale küsimustiku. |
| --- | --- |

(11)

Uurimise seisukohast vajaliku teabe saamiseks saadab komisjon taotlejale küsimustiku.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

| (12) | Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid. |
| --- | --- |

(12)

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha kirjalikult teatavaks oma seisukohad ja esitada tõendid.

| (13) | Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse ja näitavad, et neil on selleks konkreetsed põhjused. |
| --- | --- |

(13)

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad kirjaliku taotluse ja näitavad, et neil on selleks konkreetsed põhjused.

c)   Turumajandusriigi valik

| (14) | Kuna taotluse esitaja on sõnaselgelt loobunud õigusest väita, et ta tegutseb turumajanduslikes tingimustes, määratakse normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Seetõttu kasutatakse Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramiseks sobivat turumajandusriiki. Komisjon kavatseb sel eesmärgil kasutada taas Jaapanit, nagu seda tehti ka uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Huvitatud isikutel palutakse esitada oma märkused selle valiku sobivuse kohta käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt võivad liidu teised turumajanduslikud tarnijad paikneda muu hulgas Šveitsis, Malaisias ja Indoneesias. Komisjon uurib, kas uurimisaluse toote tootmist ja müüki esineb neis turumajanduslikes kolmandates riikides, kus on näha märke uurimisaluse toote tootmisest. |
| --- | --- |

(14)

Kuna taotluse esitaja on sõnaselgelt loobunud õigusest väita, et ta tegutseb turumajanduslikes tingimustes, määratakse normaalväärtus vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile a. Seetõttu kasutatakse Hiina Rahvavabariigi puhul normaalväärtuse määramiseks sobivat turumajandusriiki. Komisjon kavatseb sel eesmärgil kasutada taas Jaapanit, nagu seda tehti ka uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Huvitatud isikutel palutakse esitada oma märkused selle valiku sobivuse kohta käesoleva määruse artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtaja jooksul. Komisjonile kättesaadava teabe kohaselt võivad liidu teised turumajanduslikud tarnijad paikneda muu hulgas Šveitsis, Malaisias ja Indoneesias. Komisjon uurib, kas uurimisaluse toote tootmist ja müüki esineb neis turumajanduslikes kolmandates riikides, kus on näha märke uurimisaluse toote tootmisest.

6.   KEHTIVA TOLLIMAKSU TÜHISTAMINE JA IMPORDI REGISTREERIMINE

| (15) | Algmääruse artikli 11 lõike 4 kohaselt tuleb kehtiv tollimaks tunnistada kehtetuks selliste vaatlusaluste toodete suhtes, mille on tootnud ja liitu eksportimiseks müünud taotluse esitaja. Samal ajal tuleks algmääruse artikli 14 lõike 5 kohaselt ette näha sellise impordi registreerimine tagamaks, et kui läbivaatamise tulemusena tuvastatakse taotluse esitaja puhul dumping, saaks dumpinguvastased tollimaksud sisse nõuda tagasiulatuvalt alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Taotleja võimalike edaspidiste kohustuste suurust ei saa menetluse praeguses järgus hinnata. |
| --- | --- |

(15)

Algmääruse artikli 11 lõike 4 kohaselt tuleb kehtiv tollimaks tunnistada kehtetuks selliste vaatlusaluste toodete suhtes, mille on tootnud ja liitu eksportimiseks müünud taotluse esitaja. Samal ajal tuleks algmääruse artikli 14 lõike 5 kohaselt ette näha sellise impordi registreerimine tagamaks, et kui läbivaatamise tulemusena tuvastatakse taotluse esitaja puhul dumping, saaks dumpinguvastased tollimaksud sisse nõuda tagasiulatuvalt alates läbivaatamise algatamise kuupäevast. Taotleja võimalike edaspidiste kohustuste suurust ei saa menetluse praeguses järgus hinnata.

7.   TÄHTAJAD

| (16) | Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul






  — | huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjalikud seisukohad ning anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta; |
| --- | --- | --- |

(16)

Tõrgeteta asjaajamise huvides tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul

—

huvitatud isikud saavad endast komisjonile teada anda, esitada oma kirjalikud seisukohad ning anda muud teavet, mida tuleks uurimisel arvesse võtta;

| — | huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse; |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada komisjonile kirjaliku ärakuulamistaotluse;

| — | huvitatud isikud võivad esitada märkusi selle kohta, kas Jaapan on normaalväärtuse määramiseks sobiv turumajandusriik. |
| --- | --- |

—

huvitatud isikud võivad esitada märkusi selle kohta, kas Jaapan on normaalväärtuse määramiseks sobiv turumajandusriik.

| — | Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 4 nimetatud tähtaja jooksul teatanud. |
| --- | --- |

—

Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas huvitatud isik on endast käesoleva määruse artiklis 4 nimetatud tähtaja jooksul teatanud.

8.   SUHTLUS HUVITATUD ISIKUTEGA

| (17) | Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused e-posti teel, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja tunnistused, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud sellega, et suhtlus toimub e-posti teel, ning nõustuvad huvitatud isikutega suhtlemise juhendis sätestatud reeglitega, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist. |
| --- | --- |

(17)

Huvitatud isikutel palutakse esitada kõik esildised ja taotlused e-posti teel, sealhulgas skaneeritud volikirjad ja tunnistused, välja arvatud mahukad vastused, mis tuleb esitada CD-ROMil või DVD-l käsipostiga või tähitud kirjaga. E-posti kasutades nõustuvad huvitatud isikud sellega, et suhtlus toimub e-posti teel, ning nõustuvad huvitatud isikutega suhtlemise juhendis sätestatud reeglitega, mis on avaldatud kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf. Huvitatud isikud peavad teatama oma nime, aadressi, telefoni ja kehtiva e-posti aadressi ning nad peaksid tagama, et esitatud e-posti aadress on ettevõtte toimiv ametlik e-post, mida kontrollitakse iga päev. Kui kontaktandmed on esitatud, suhtleb komisjon huvitatud isikutega ainult e-posti teel, välja arvatud juhul, kui nad avaldavad sõnaselgelt soovi saada kõik dokumendid komisjonilt teiste sidevahendite kaudu või kui dokumendi laad nõuab selle saatmist tähitud kirjaga. Täiendavaid reegleid ja lisainfot komisjoniga suhtlemise kohta, sh teavet e-posti teel esitatud esildiste suhtes kehtivate põhimõtete kohta, leiavad huvitatud isikud eespool osutatud huvitatud isikutega suhtlemise juhendist.

| (18) | Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) ning vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).
  Komisjoni postiaadress:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 8/21 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: trade-tcca-review-bis@ec.europa.eu |

(18)

Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas määruses nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) ning vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 8/21

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

E-post: trade-tcca-review-bis@ec.europa.eu

9.   KOOSTÖÖSOOVIMATUS

| (19) | Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal. |
| --- | --- |

(19)

Kui mõni huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist olulisel määral, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate faktide põhjal.

| (20) | Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud eksitavat või valeteavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(20)

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud eksitavat või valeteavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse toetuda kättesaadavatele faktidele.

| (21) | Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral. |
| --- | --- |

(21)

Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning kui järeldused põhinevad seetõttu kättesaadavatel faktidel vastavalt algmääruse artiklile 18, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see oleks olnud tema koostöö korral.

| (22) | Elektroonilises vormis vastamata jätmist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik näitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta. |
| --- | --- |

(22)

Elektroonilises vormis vastamata jätmist ei loeta koostööst keeldumiseks, kui huvitatud isik näitab, et nõutav koostöövorm tooks kaasa ebaratsionaalse lisakoormuse või põhjendamatud lisakulud. Huvitatud isikul tuleb komisjoniga viivitamata ühendust võtta.

10.   UURIMISE AJAKAVA

| (23) | Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 11 lõike 5 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva uurimise algatamist. |
| --- | --- |

(23)

Uurimine viiakse lõpule algmääruse artikli 11 lõike 5 kohaselt üheksa kuu jooksul pärast käesoleva uurimise algatamist.

11.   ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE

| (24) | Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3). |
| --- | --- |

(24)

Uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (3).

12.   ÄRAKUULAMISE EEST VASTUTAV AMETNIK

| (25) | Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid. |
| --- | --- |

(25)

Huvitatud isikud võivad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni uurimistalituste vahel. Ärakuulamise eest vastutav ametnik tegeleb toimikule juurdepääsu taotlustega, vaidlustega dokumentide konfidentsiaalsuse üle, tähtaegade pikendamise taotlustega ja kolmandate isikute ärakuulamistaotlustega. Ärakuulamise eest vastutav ametnik võib korraldada huvitatud isiku ärakuulamise ja tegutseda vahendajana tagamaks, et huvitatud isiku õigust kaitsele kohaldatakse täiel määral. Ärakuulamise eest vastutav ametnik annab võimaluse ka sellisteks ärakuulamisteks, kus on esindatud isikud, kes esitavad erinevaid seisukohti ja vastuväiteid.

| (26) | Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algusetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega. |
| --- | --- |

(26)

Taotlus saada ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ära kuulatud tuleb esitada kirjalikult ning selles tuleb selgitada taotluse esitamise põhjused. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algusetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

| (27) | Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer, |
| --- | --- |

(27)

Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku veebisaidil: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga algatatakse rakendusmääruse (EL) nr 1389/2011 läbivaatamine vastavalt määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõikele 4, et määrata kindlaks, kas ja millisel määral tuleks Hiina Rahvavabariigist pärit, äriühingu Juancheng Kangtai Chemical Co. Ltd. (TARICi lisakood A101) poolt toodetava ja ekspordiks liitu müüdava trikloroisotsüanuurhappe ja sellest valmistatud toodete (tuntakse ka rahvusvahelise mittekaubandusliku nimetuse „sümkloseen” all), mis kuuluvad praegu CN-koodide ex 2933 69 80 ja ex 3808 94 20 (TARICi koodide 2933698070 ja 3808942020) alla, liitu importimise suhtes kohaldada rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud dumpinguvastaseid tollimakse.

Artikkel 2

Rakendusmäärusega (EL) nr 1389/2011 kehtestatud dumpinguvastane tollimaks tunnistatakse käesoleva määruse artiklis 1 määratletud impordi puhul kehtetuks.

Artikkel 3

Tolliasutusi kohustatakse määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 4 ja artikli 14 lõike 5 kohaselt võtma asjakohaseid meetmeid, et registreerida käesoleva määruse artiklis 1 määratletud toote import liitu.

Registreerimisnõue aegub üheksa kuu möödumisel käesoleva määruse jõustumise kuupäevast.

Artikkel 4

1.   Huvitatud isikud, kes soovivad, et nende seisukohti uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama kirjalikult oma seisukohad, käesoleva määruse põhjenduses 11 osutatud küsimustiku vastused ja mis tahes muu teabe 37 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest, kui ei ole sätestatud teisiti.

2.   Kõik huvitatud isikud võivad taotleda komisjoni uurimistalitustelt ärakuulamist. Ärakuulamistaotlus tuleb koostada kirjalikult ning selles peab olema esitatud taotluse põhjus. Küsimuste puhul, mis on seotud uurimise algusetapiga, tuleb ärakuulamistaotlus esitada 15 päeva jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest. Hiljem tuleb ärakuulamistaotlus esitada tähtaja jooksul, mille komisjon määrab kirjavahetuses huvitatud isikutega.

3.   Uurimises osalevad isikud, kes soovivad esitada märkusi selle kohta, kas Jaapan, mida kavatsetakse kasutada turumajandusliku kolmanda riigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv, peavad oma märkused esitama kümne päeva jooksul alates käeoleva määruse jõustumisest.

Artikkel 5

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 343, 22.12.2009, lk 51.

1

(2)  ELT L 346, 30.12.2011, lk 6.

2

(3)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

3

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/47 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/47

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) nr 728/2014,

30. juuni 2014,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1234/2007, millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne määrus) (1),

võttes arvesse komisjoni 7. juuni 2011. aasta rakendusmäärust (EL) nr 543/2011, millega kehtestatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 1234/2007 üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses puu- ja köögiviljasektori ning töödeldud puu- ja köögivilja sektoriga, (2) eriti selle artikli 136 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused. |
| --- | --- |

(1)

Rakendusmääruses (EL) nr 543/2011 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel kehtestab komisjon kolmandatest riikidest importimisel kõnealuse määruse XVI lisa A osas sätestatud toodete ja ajavahemike kohta kindlad impordiväärtused.

| (2) | Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval, |
| --- | --- |

(2)

Iga turustuspäeva kindel impordiväärtus on arvutatud rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikli 136 lõike 1 kohaselt, võttes arvesse päevaandmete erinevust. Seetõttu peaks käesolev määrus jõustuma selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Käesoleva määruse lisas määratakse kindlaks rakendusmääruse (EL) nr 543/2011 artikliga 136 ette nähtud kindlad impordiväärtused.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 30. juuni 2014

Komisjoni nimel

presidendi eest

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektor

Jerzy PLEWA

---

(1)  ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.

1

(2)  ELT L 157, 15.6.2011, lk 1.

2

---

LISA

Kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (eurot 100 kg kohta) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | MK | 66,2 |
| TR | 93,2 |
| XS | 59,1 |
| ZZ | 72,8 |
| 0707 00 05 | MK | 32,3 |
| TR | 74,4 |
| ZZ | 53,4 |
| 0709 93 10 | TR | 107,8 |
| ZZ | 107,8 |
| 0805 50 10 | AR | 116,6 |
| BO | 136,6 |
| TR | 125,4 |
| UY | 127,1 |
| ZA | 124,5 |
| ZZ | 126,0 |
| 0808 10 80 | AR | 104,8 |
| BR | 85,0 |
| CL | 101,3 |
| NZ | 131,2 |
| US | 144,9 |
| ZA | 134,3 |
| ZZ | 116,9 |
| 0809 10 00 | TR | 215,5 |
| ZZ | 215,5 |
| 0809 29 00 | TR | 370,4 |
| ZZ | 370,4 |
| 0809 30 | XS | 54,4 |
| ZZ | 54,4 |

(eurot 100 kg kohta)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

MK

66,2

TR

93,2

XS

59,1

ZZ

72,8

0707 00 05

MK

32,3

TR

74,4

ZZ

53,4

0709 93 10

TR

107,8

ZZ

107,8

0805 50 10

AR

116,6

BO

136,6

TR

125,4

UY

127,1

ZA

124,5

ZZ

126,0

0808 10 80

AR

104,8

BR

85,0

CL

101,3

NZ

131,2

US

144,9

ZA

134,3

ZZ

116,9

0809 10 00

TR

215,5

ZZ

215,5

0809 29 00

TR

370,4

ZZ

370,4

0809 30

XS

54,4

ZZ

54,4

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

DIREKTIIVID

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/49 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/49

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2014/84/EL,

30. juuni 2014,

millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa A liidet seoses nikliga

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiiviga 2009/48/EÜ on kehtestatud üldnõuded ainete puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks (KMR). 2. kategooria KMR aineid ei tohi kasutada mänguasjades, nende koostisosades ega mikrostruktuuriliselt eristatavates osades, välja arvatud juhul, kui need ained sisalduvad kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal need klassifitseeritakse KMR aineteks, nad sisalduvad osades, millega laps füüsilist kontakti ei saa või nende kasutamiseks on luba antud. Komisjon võib lubada 2. kategooria KMR ainete kasutamist mänguasjades, kui aine kasutamist on hinnanud teaduskomitee ja leidnud, et kokkupuude selle ainega on ohutu, ning ainet ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) keelatud kasutada tarbekaupades. Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liites on esitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete ja nende lubatud kasutamise loetelu. |
| --- | --- |

(1)

Direktiiviga 2009/48/EÜ on kehtestatud üldnõuded ainete puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks (KMR). 2. kategooria KMR aineid ei tohi kasutada mänguasjades, nende koostisosades ega mikrostruktuuriliselt eristatavates osades, välja arvatud juhul, kui need ained sisalduvad kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal need klassifitseeritakse KMR aineteks, nad sisalduvad osades, millega laps füüsilist kontakti ei saa või nende kasutamiseks on luba antud. Komisjon võib lubada 2. kategooria KMR ainete kasutamist mänguasjades, kui aine kasutamist on hinnanud teaduskomitee ja leidnud, et kokkupuude selle ainega on ohutu, ning ainet ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) keelatud kasutada tarbekaupades. Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liites on esitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete ja nende lubatud kasutamise loetelu.

| (2) | Nikkel (CASi nr 7440-02–0) on tüüpiline metall. Seda kasutatakse peamiselt niklit sisaldavate sulamite tootmisel (sealhulgas roostevaba teras), nikeldamisel, niklit sisaldavate toodete (akud ja keevituselektroodid) ja niklit sisaldavate kemikaalide tootmisel. Niklit kasutatakse korrosioonikindluse ja hea elektrijuhtivuse tõttu ka mänguasjades, näiteks mudelraudteedes ja patareiklemmides. |
| --- | --- |

(2)

Nikkel (CASi nr 7440-02–0) on tüüpiline metall. Seda kasutatakse peamiselt niklit sisaldavate sulamite tootmisel (sealhulgas roostevaba teras), nikeldamisel, niklit sisaldavate toodete (akud ja keevituselektroodid) ja niklit sisaldavate kemikaalide tootmisel. Niklit kasutatakse korrosioonikindluse ja hea elektrijuhtivuse tõttu ka mänguasjades, näiteks mudelraudteedes ja patareiklemmides.

| (3) | Määruses (EÜ) nr 1272/2008 on nikkel klassifitseeritud kui 2. kategooria kantserogeenne aine. Erinõuete puudumisel võib nikkel sisalduda mänguasjades kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal klassifitseeritakse niklit sisaldav segu kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks, nimelt 1 %. |
| --- | --- |

(3)

Määruses (EÜ) nr 1272/2008 on nikkel klassifitseeritud kui 2. kategooria kantserogeenne aine. Erinõuete puudumisel võib nikkel sisalduda mänguasjades kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal klassifitseeritakse niklit sisaldav segu kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks, nimelt 1 %.

| (4) | Niklit hinnati põhjalikult nõukogu määruses (EMÜ) nr 793/93 (4). Euroopa Liidu riskihindamise 2008. aasta aruandes (EL RAR) (5) jõuti järeldusele, et seoses kantserogeensuse hindamisega kutsealases kasutamises on vaja täiendavaid uuringuid, et hinnata nikli kantserogeensust sissehingamisel. ELi riskihindamise aruande 2009. aasta lisas, (6) mis koostati määruses (EÜ) nr 1907/2006 sätestatud üleminekumeetmete jaoks, jõuti järeldusele, et liidu tasandil ei ole vaja täiendavaid meetmeid võtta, sest kaheaastasest kantserogeensuse uuringust, milles uuriti rottide kokkupuudet metallilise nikliga sissehingamisel, ei nähtunud, et kehtiv kantserogeensuse klassifikatsioon oleks vaja läbi vaadata. |
| --- | --- |

(4)

Niklit hinnati põhjalikult nõukogu määruses (EMÜ) nr 793/93 (4). Euroopa Liidu riskihindamise 2008. aasta aruandes (EL RAR) (5) jõuti järeldusele, et seoses kantserogeensuse hindamisega kutsealases kasutamises on vaja täiendavaid uuringuid, et hinnata nikli kantserogeensust sissehingamisel. ELi riskihindamise aruande 2009. aasta lisas, (6) mis koostati määruses (EÜ) nr 1907/2006 sätestatud üleminekumeetmete jaoks, jõuti järeldusele, et liidu tasandil ei ole vaja täiendavaid meetmeid võtta, sest kaheaastasest kantserogeensuse uuringust, milles uuriti rottide kokkupuudet metallilise nikliga sissehingamisel, ei nähtunud, et kehtiv kantserogeensuse klassifikatsioon oleks vaja läbi vaadata.

| (5) | Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liites on juba lubatud kasutada mänguasjades niklit roostevabas terases, sest nikli kasutamine roostevabas terases on osutunud kantserogeensuse seisukohalt ohutuks. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liites on juba lubatud kasutada mänguasjades niklit roostevabas terases, sest nikli kasutamine roostevabas terases on osutunud kantserogeensuse seisukohalt ohutuks.

| (6) | Selleks et hinnata elektrilistes mänguasjades sisalduva metallilise nikli (nikeldamine, katmine ja elektrijuhtivust võimaldavad sulamid) ohtu tervisele, palus komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) arvamust. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib oma arvamuses „Assessment of the Health Risks from the Use of Metallic Nickel (CAS No 7440-02–0) in Toys” („Mänguasjades metallilise nikli kasutamisest tulenevate terviseriskide hindamine”), mis võeti vastu 25. septembril 2012, et kasvajate tekkimise risk mänguasjade käitlemisest tuleneval kokkupuutel nikliga on olematu, sest metallilise nikli sissehingamine mänguasjadest on äärmiselt ebatõenäoline. SCHER järeldab ka, et suu- või nahakaudne kokkupuude nikliga nikli kasutamise tõttu mänguasjaosades, mis võimaldavad nende asjakohast elektrilist toimimist, on väga ebatõenäoline, kuna nikli eraldumine metalli sisaldavatest mänguasjaosadest on väga väike, metalli sisaldavad osad on raskesti ligipääsetavad ning elektriliste mänguasjade nõuetekohast toimimist võimaldavate niklit sisaldavate osade pindala on väike. Seega ei ole tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee arvates vaja ohtu karta. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et hinnata elektrilistes mänguasjades sisalduva metallilise nikli (nikeldamine, katmine ja elektrijuhtivust võimaldavad sulamid) ohtu tervisele, palus komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) arvamust. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib oma arvamuses „Assessment of the Health Risks from the Use of Metallic Nickel (CAS No 7440-02–0) in Toys” („Mänguasjades metallilise nikli kasutamisest tulenevate terviseriskide hindamine”), mis võeti vastu 25. septembril 2012, et kasvajate tekkimise risk mänguasjade käitlemisest tuleneval kokkupuutel nikliga on olematu, sest metallilise nikli sissehingamine mänguasjadest on äärmiselt ebatõenäoline. SCHER järeldab ka, et suu- või nahakaudne kokkupuude nikliga nikli kasutamise tõttu mänguasjaosades, mis võimaldavad nende asjakohast elektrilist toimimist, on väga ebatõenäoline, kuna nikli eraldumine metalli sisaldavatest mänguasjaosadest on väga väike, metalli sisaldavad osad on raskesti ligipääsetavad ning elektriliste mänguasjade nõuetekohast toimimist võimaldavate niklit sisaldavate osade pindala on väike. Seega ei ole tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee arvates vaja ohtu karta.

| (7) | Vastavalt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 5 alapunkti c alapunktile ii ei tohi 2. kategooria KMR ainete kasutamist lubada juhul, kui ainet on määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel keelatud kasutada tarbekaupades. Kõnealuse määruse XVII lisa kandes 27 on nikli kasutamine keelatud vaid kõikides augustatud kõrvadest ning muudest augustatud kehaosadest läbi pandavates ehteosades, toodetes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis, ning toodetes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis, kui nende kattekiht ei sisalda niklit. Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 27 piirangud ei tähenda kõnealuse määruse kohaselt täielikku kasutamise keeldu kõikides tarbekaupades. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas kande 27 kohaldamist selliste mänguasjade suhtes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 5 alapunkti c alapunktile ii ei tohi 2. kategooria KMR ainete kasutamist lubada juhul, kui ainet on määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel keelatud kasutada tarbekaupades. Kõnealuse määruse XVII lisa kandes 27 on nikli kasutamine keelatud vaid kõikides augustatud kõrvadest ning muudest augustatud kehaosadest läbi pandavates ehteosades, toodetes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis, ning toodetes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis, kui nende kattekiht ei sisalda niklit. Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 27 piirangud ei tähenda kõnealuse määruse kohaselt täielikku kasutamise keeldu kõikides tarbekaupades. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas kande 27 kohaldamist selliste mänguasjade suhtes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis.

| (8) | Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liide asendatakse järgmisega:

„A liide

Kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete ja nende lubatud kasutamise loetelu vastavalt III osa punktidele 4, 5 ja 6

| Aine | Klassifikatsioon | Lubatud kasutamine |
| --- | --- | --- |
| Nikkel | CMR 2 | Roostevabast terasest mänguasjades ja mänguasjaosades.
  Mänguasjaosades, mis on ette nähtud elektrivoolu juhtimiseks.” |

Aine

Klassifikatsioon

Lubatud kasutamine

Nikkel

CMR 2

Roostevabast terasest mänguasjades ja mänguasjaosades.

Mänguasjaosades, mis on ette nähtud elektrivoolu juhtimiseks.”

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juulil 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

Nad kohaldavad neid sätteid alates 1. juulist 2015.

Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 30. juuni 2014

Komisjoni nimel

president

José Manuel BARROSO

---

(1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, 23. märts 1993, olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1).

4

(5)  http://echa.europa.eu/documents/10162/cefda8bc-2952-4c11-885f-342aacf769b3

5

(6)  http://echa.europa.eu/documents/10162/13630/nickel_denmark_en.pdf

6

---

OTSUSED

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/52

---

EUROOPA ÜLEMKOGU OTSUS,

27. juuni 2014,

millega esitatakse Euroopa Parlamendile kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale

(2014/414/EL)

EUROOPA ÜLEMKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 17 lõiget 7,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 7 on sätestatud, et võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi ja pärast asjakohaste konsultatsioonide pidamist esitab Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendile kandidaadi Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 7 on sätestatud, et võttes arvesse Euroopa Parlamendi valimisi ja pärast asjakohaste konsultatsioonide pidamist esitab Euroopa Ülemkogu Euroopa Parlamendile kandidaadi Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale.

| (2) | Euroopa Parlamendi valimised toimusid 22.–25. maini 2014, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/299/EL, Euratom (1). |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi valimised toimusid 22.–25. maini 2014, kooskõlas nõukogu otsusega 2013/299/EL, Euratom (1).

| (3) | Kooskõlas Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsiooniga nr 11 viisid Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu esindajad läbi vajalikud konsultatsioonid. |
| --- | --- |

(3)

Kooskõlas Lissaboni lepingu vastu võtnud valitsustevahelise konverentsi lõppaktile lisatud deklaratsiooniga nr 11 viisid Euroopa Parlamendi ja Euroopa Ülemkogu esindajad läbi vajalikud konsultatsioonid.

| (4) | Seega tuleks esitada Euroopa Parlamendile kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale, |
| --- | --- |

(4)

Seega tuleks esitada Euroopa Parlamendile kandidaat Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Jean-Claude JUNCKER esitatakse käesolevaga Euroopa Parlamendile kandidaadiks Euroopa Komisjoni presidendi ametikohale.

Artikkel 2

Käesolev otsus edastatakse Euroopa Parlamendile.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 27. juuni 2014

Euroopa Ülemkogu nimel

eesistuja

H. VAN ROMPUY

---

(1)  Nõukogu 14. juuni 2013. aasta otsus 2013/299/EL, Euratom, millega määratakse kindlaks ajavahemik esindajate kaheksandaks otseseks ja üldiseks valimiseks Euroopa Parlamenti (ELT L 169, 21.6.2013, lk 69).

1

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/53 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/53

---

NÕUKOGU OTSUS,

24. juuni 2014,

solidaarsusklausli liidupoolse rakendamise korra kohta

(2014/415/EL)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 222 lõike 3 esimest lauset,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ning välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Käesolevas otsuses käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 222 („solidaarsusklausel”) rakendamist liidu poolt. See ei puuduta ELi toimimise lepingu artikli 222 lõike 2 kohast solidaarsusklausli rakendamist liikmesriikide poolt. Vastavalt deklaratsioonile nr 37 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 kohta, võib liikmesriik valida kõige sobivamad vahendid oma solidaarsuskohustuse täitmiseks teise liikmesriigi suhtes. |
| --- | --- |

(1)

Käesolevas otsuses käsitletakse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 222 („solidaarsusklausel”) rakendamist liidu poolt. See ei puuduta ELi toimimise lepingu artikli 222 lõike 2 kohast solidaarsusklausli rakendamist liikmesriikide poolt. Vastavalt deklaratsioonile nr 37 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 222 kohta, võib liikmesriik valida kõige sobivamad vahendid oma solidaarsuskohustuse täitmiseks teise liikmesriigi suhtes.

| (2) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 222 lõikele 1 tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt, kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks. Taotleda tuleks liidu ja liikmesriikide tegevuse sidusust ja vastastikust täiendavust kõnealuse klausli jõustamist soovinud mis tahes liikmesriigi hüvanguks ning selleks, et vältida tegevuse dubleerimist. Arvestades, et liikmesriikidel tuleb nõukogus omavahel tegevust koordineerida, et täita oma ELi toimimise lepingu artikli 222 lõike 2 kohast solidaarsuskohustust, on otstarbekas, et oleks olemas kord, mille alusel koordineeritakse nõukogus solidaarsusklausli liidu poolset rakendamist. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 222 lõikele 1 tegutsevad liit ja selle liikmesriigid üheskoos solidaarselt, kui liikmesriiki tabab terrorirünnak või kui ta langeb loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse ohvriks. Taotleda tuleks liidu ja liikmesriikide tegevuse sidusust ja vastastikust täiendavust kõnealuse klausli jõustamist soovinud mis tahes liikmesriigi hüvanguks ning selleks, et vältida tegevuse dubleerimist. Arvestades, et liikmesriikidel tuleb nõukogus omavahel tegevust koordineerida, et täita oma ELi toimimise lepingu artikli 222 lõike 2 kohast solidaarsuskohustust, on otstarbekas, et oleks olemas kord, mille alusel koordineeritakse nõukogus solidaarsusklausli liidu poolset rakendamist.

| (3) | Nõukogu sisese koordineerimise kord peaks tuginema ELi integreeritud poliitilistele kriisidele reageerimise (IPCR) korrale, mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013 ning milles on märgitud, et IPCRil tuleb toetada ka solidaarsusklausli rakendamise korda. On asjakohane, et nõukogu kohandab IPCR-korda eelkõige selle läbivaatamise korral. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu sisese koordineerimise kord peaks tuginema ELi integreeritud poliitilistele kriisidele reageerimise (IPCR) korrale, mille nõukogu kiitis heaks 25. juunil 2013 ning milles on märgitud, et IPCRil tuleb toetada ka solidaarsusklausli rakendamise korda. On asjakohane, et nõukogu kohandab IPCR-korda eelkõige selle läbivaatamise korral.

| (4) | Solidaarsusklausli rakendamine liidu poolt peaks tuginema võimalikult suures ulatuses olemasolevatel õigusaktidel, suurendama tulemuslikkust tõhusama koordineerimise ja tegevuse dubleerimise vältimise abil, toimima ilma täiendavate ressurssideta, andma liikmesriikidele lihtsa ja selge liidu tasandi liidese ning austama igale liidu institutsioonile ja talitusele antud pädevusi. |
| --- | --- |

(4)

Solidaarsusklausli rakendamine liidu poolt peaks tuginema võimalikult suures ulatuses olemasolevatel õigusaktidel, suurendama tulemuslikkust tõhusama koordineerimise ja tegevuse dubleerimise vältimise abil, toimima ilma täiendavate ressurssideta, andma liikmesriikidele lihtsa ja selge liidu tasandi liidese ning austama igale liidu institutsioonile ja talitusele antud pädevusi.

| (5) | Solidaarsusklauslis kutsutakse liitu üles mobiliseerima kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid. Asjaomaste vahendite hulka kuuluvad Euroopa Liidu sisejulgeolekustrateegia, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL loodud Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanism (1) („liidu mehhanism”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (2) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP) raames välja töötatud struktuurid. |
| --- | --- |

(5)

Solidaarsusklauslis kutsutakse liitu üles mobiliseerima kõiki tema käsutuses olevaid vahendeid. Asjaomaste vahendite hulka kuuluvad Euroopa Liidu sisejulgeolekustrateegia, Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 1313/2013/EL loodud Euroopa Liidu kodanikukaitse mehhanism (1) („liidu mehhanism”), Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuse nr 1082/2013/EL (2) ning ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜVJP) raames välja töötatud struktuurid.

| (6) | Solidaarsusklausli liidu poolse rakendamise korra ulatus tuleks selgelt kindlaks määrata. |
| --- | --- |

(6)

Solidaarsusklausli liidu poolse rakendamise korra ulatus tuleks selgelt kindlaks määrata.

| (7) | Terrorismivastase võitluse osas on liidu tegevuse strateegiliseks raamistikuks Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia. Kasutusele on võetud mitmesugused vahendid, näiteks vahendid, millega tugevdatakse elutähtsate infrastruktuuride kaitset energeetika- ja transpordisektoris (3). Samuti on võetud komisjoni teatisest „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” tulenevaid meetmeid, näiteks süvendatud õiguskaitseasutuste koostööd, toetud radikaliseerumise ärahoidmist, eelkõige radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku asutamise kaudu, ning piiratud terroristide juurdepääsu rahalistele vahenditele ja lõhkeainetele (4) ning keemilistele, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumamaterjalidele, ning samuti meetmeid, millega tõhustatakse lõhkeainete turvalisust. |
| --- | --- |

(7)

Terrorismivastase võitluse osas on liidu tegevuse strateegiliseks raamistikuks Euroopa Liidu terrorismivastase võitluse strateegia. Kasutusele on võetud mitmesugused vahendid, näiteks vahendid, millega tugevdatakse elutähtsate infrastruktuuride kaitset energeetika- ja transpordisektoris (3). Samuti on võetud komisjoni teatisest „ELi terrorismivastase võitluse poliitika: peamised saavutused ja edasised ülesanded” tulenevaid meetmeid, näiteks süvendatud õiguskaitseasutuste koostööd, toetud radikaliseerumise ärahoidmist, eelkõige radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku asutamise kaudu, ning piiratud terroristide juurdepääsu rahalistele vahenditele ja lõhkeainetele (4) ning keemilistele, bioloogilistele, radioloogilistele ja tuumamaterjalidele, ning samuti meetmeid, millega tõhustatakse lõhkeainete turvalisust.

| (8) | Käesoleva otsuse kohase korra jõustamiseks ja selle kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks tuleks liidu tasandil kehtestada mehhanismid, mille aluseks on asjaomase liikmesriigi/liikmesriikide kõrgema poliitilise tasandi abitaotlus, mida toetab liidu tasandi ühtne kontaktpunkt. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva otsuse kohase korra jõustamiseks ja selle kasutamise järkjärguliseks lõpetamiseks tuleks liidu tasandil kehtestada mehhanismid, mille aluseks on asjaomase liikmesriigi/liikmesriikide kõrgema poliitilise tasandi abitaotlus, mida toetab liidu tasandi ühtne kontaktpunkt.

| (9) | Liidu tasandi kord hädaolukordadele reageerimiseks peaks aitama suurendada tõhusust olemasolevatel vahenditel põhineva tugevdatud koordineerimise kaudu. |
| --- | --- |

(9)

Liidu tasandi kord hädaolukordadele reageerimiseks peaks aitama suurendada tõhusust olemasolevatel vahenditel põhineva tugevdatud koordineerimise kaudu.

| (10) | Liidu mehhanismi eesmärk on tugevdada kodanikukaitse valdkonnas liikmesriikide ja liidu vahelist koostööd ja hõlbustada koordineerimist. Otsusega nr 1313/2013/EL luuakse Euroopa hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (ERCC), mis peab tagama ööpäevaringse operatiivse suutlikkuse ning teenindab liikmesriike ja komisjoni liidu mehhanismi eesmärkide saavutamiseks. |
| --- | --- |

(10)

Liidu mehhanismi eesmärk on tugevdada kodanikukaitse valdkonnas liikmesriikide ja liidu vahelist koostööd ja hõlbustada koordineerimist. Otsusega nr 1313/2013/EL luuakse Euroopa hädaolukordadele reageerimise koordineerimiskeskus (ERCC), mis peab tagama ööpäevaringse operatiivse suutlikkuse ning teenindab liikmesriike ja komisjoni liidu mehhanismi eesmärkide saavutamiseks.

| (11) | Euroopa välisteenistuse käsutuses on luureandmeid või sõjalisi ekspertteadmisi hõlmavad struktuurid ning delegatsioonide võrgustik, mis võib samuti aidata kaasa liikmesriikide territooriumil ilmnevatele ohtudele või toimuvatele õnnetustele või välismõõtmega kriisidele reageerimisele. Sõltuvalt kriisist peaksid ka muud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), sealhulgas ÜJKP valdkonna struktuurid ja liidu ametid vajaduse korral kaasa aitama vastavalt asjakohastele liidu õiguse sätetele. |
| --- | --- |

(11)

Euroopa välisteenistuse käsutuses on luureandmeid või sõjalisi ekspertteadmisi hõlmavad struktuurid ning delegatsioonide võrgustik, mis võib samuti aidata kaasa liikmesriikide territooriumil ilmnevatele ohtudele või toimuvatele õnnetustele või välismõõtmega kriisidele reageerimisele. Sõltuvalt kriisist peaksid ka muud ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP), sealhulgas ÜJKP valdkonna struktuurid ja liidu ametid vajaduse korral kaasa aitama vastavalt asjakohastele liidu õiguse sätetele.

| (12) | Vajaduse korral ja kui see on pakilisust silmas pidades võimalik, täiendatakse liidu tasandi korda hädaolukordadele reageerimiseks õigusaktide vastuvõtmise või kehtivate õigusaktide muutmisega kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega. |
| --- | --- |

(12)

Vajaduse korral ja kui see on pakilisust silmas pidades võimalik, täiendatakse liidu tasandi korda hädaolukordadele reageerimiseks õigusaktide vastuvõtmise või kehtivate õigusaktide muutmisega kooskõlas aluslepingute asjaomaste sätetega.

| (13) | Käesolev otsus ei mõjuta kaitsepoliitikat. Juhul kui kriis nõuab ÜVJP või ÜJKP valdkonna meetmete võtmist, peaks nõukogu võtma kooskõlas asjakohaste aluslepingute sätetega vastu eraldi otsuse. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus ei mõjuta kaitsepoliitikat. Juhul kui kriis nõuab ÜVJP või ÜJKP valdkonna meetmete võtmist, peaks nõukogu võtma kooskõlas asjakohaste aluslepingute sätetega vastu eraldi otsuse.

| (14) | Käesolev otsus ei mõjuta Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 kohaldamist. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev otsus ei mõjuta Euroopa Liidu lepingu artikli 42 lõike 7 kohaldamist.

| (15) | Komisjoni teatises pealkirjaga „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” seatakse eesmärgiks suurendada liidu kriisidele ja katastroofidele vastupanu võimet mitmesuguste meetmete abil, sealhulgas kasutades täielikult ära solidaarsusklauslit. Nagu nõukogu meenutas oma 24. ja 25. veebruari 2011. aasta järeldustes, on Euroopa muutmine kriisidele ja katastroofidele vastupanuvõimelisemaks väga oluline liidus vabaduse, turvalisuse ja õiguse edasisel tugevdamisel. |
| --- | --- |

(15)

Komisjoni teatises pealkirjaga „ELi sisejulgeoleku strateegia toimimine: viis sammu turvalisema Euroopa suunas” seatakse eesmärgiks suurendada liidu kriisidele ja katastroofidele vastupanu võimet mitmesuguste meetmete abil, sealhulgas kasutades täielikult ära solidaarsusklauslit. Nagu nõukogu meenutas oma 24. ja 25. veebruari 2011. aasta järeldustes, on Euroopa muutmine kriisidele ja katastroofidele vastupanuvõimelisemaks väga oluline liidus vabaduse, turvalisuse ja õiguse edasisel tugevdamisel.

| (16) | Et liit ja selle liikmesriigid saaksid tõhusalt toimida, hindab Euroopa Ülemkogu regulaarselt liitu ähvardavaid ohtusid. Euroopa Ülemkogu taotluse korral tuleks koostada aruandeid konkreetsete ohtude kohta. |
| --- | --- |

(16)

Et liit ja selle liikmesriigid saaksid tõhusalt toimida, hindab Euroopa Ülemkogu regulaarselt liitu ähvardavaid ohtusid. Euroopa Ülemkogu taotluse korral tuleks koostada aruandeid konkreetsete ohtude kohta.

| (17) | Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks. |
| --- | --- |

(17)

Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei tohi kohustada ühtegi liikmesriiki andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

| (18) | Euroopa Parlament võttis 22. novembril 2012 vastu resolutsiooni nr 2012/2223 peakirjaga „ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitiline ja rakenduslik mõõde”. |
| --- | --- |

(18)

Euroopa Parlament võttis 22. novembril 2012 vastu resolutsiooni nr 2012/2223 peakirjaga „ELi vastastikuse kaitse klausli ja solidaarsusklausli poliitiline ja rakenduslik mõõde”.

| (19) | Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning otsust tuleks kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega. |
| --- | --- |

(19)

Käesolevas otsuses austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid ning otsust tuleks kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega.

| (20) | Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt solidaarsusklausli liidu poolset rakendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, |
| --- | --- |

(20)

Kuna käesoleva otsuse eesmärki, nimelt solidaarsusklausli liidu poolset rakendamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev otsus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Üldeesmärk ja reguleerimisese

1.   Käesolevas otsuses on sätestatud ELi toimimise lepingu artikli 222 („solidaarsusklausel”) liidupoolse rakendamise eeskirjad ja menetlused.

2.   Liidu ja liikmesriikide tegevuse sidususe ja vastastikuse täiendavuse tagamiseks koordineerib poliitilisel tasandil solidaarsusklausli jõustamisele reageerimist nõukogu, kasutades IPCR-korda. IPCRi kohaldamist toetavad nõukogu peasekretariaat, komisjon ja Euroopa välisteenistus.

3.   Liidu tasandi kord rajaneb nõukogu, komisjoni, Euroopa välisteenistuse ja liidu asutuste olemasolevatel teabe- ja toetusmehhanismidel. Vajaduse korral panustavad ka liidu välis- ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja („kõrge esindaja”) ja Euroopa välisteenistus, tehes algatusi ja andes kõrge esindaja pädevuse piires asjakohast teavet ja toetust.

4.   Asjaomased liidu vahendid ja IPCR-kord toimivad oma menetluste kohaselt ning võivad olla kasutusel enne käesoleval otsusel põhineva korra jõustamist ja pärast selle kasutamise järkjärgulist lõpetamist.

5.   Käesoleva otsuse kohase korraga suurendatakse kriisidele reageerimise tõhusust liidu ja liikmesriikide tegevuse parema koordineerimise kaudu.

Artikkel 2

Reguleerimisala

1.   Terrorirünnaku või loodusõnnetuse või inimtegevusest tingitud õnnetuse korral, olenemata sellest, kas see sai alguse liikmesriikide territooriumil või väljaspool, kohaldatakse käesolevat otsust:

| a) | nende liikmesriikide territooriumil, kelle suhtes kohaldatakse aluslepinguid, see tähendab nende maismaal, sisevetes, territoriaalmerel ja õhuruumis; |
| --- | --- |

a)

nende liikmesriikide territooriumil, kelle suhtes kohaldatakse aluslepinguid, see tähendab nende maismaal, sisevetes, territoriaalmerel ja õhuruumis;

| b) | juhul kui selline õnnetus mõjutab liikmesriigi territoriaalmeres, majandusvööndis või mandrilaval asuvat elutähtsat infrastruktuuri (nt avamere nafta- ja gaasirajatised). |
| --- | --- |

b)

juhul kui selline õnnetus mõjutab liikmesriigi territoriaalmeres, majandusvööndis või mandrilaval asuvat elutähtsat infrastruktuuri (nt avamere nafta- ja gaasirajatised).

Kõnealuse otsuse kohase korra kohaldamisel ja eelkõige selle käsutuses olevate vahendite mobiliseerimisel peab liit järgima rahvusvahelist õigust ning ei või kahjustada muude kui liikmesriikide õigusi.

2.   Käesolev otsus ei mõjuta kaitsepoliitikat.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

a)   „katastroof”— olukord, millel on või võib olla ränk mõju inimestele, keskkonnale või varale, sealhulgas kultuuripärandile;

b)   „terrorirünnak”— terroriakt, nagu see on määratletud nõukogu raamotsuses 2002/475/JSK (5);

c)   „kriis”— katastroof või terrorirünnak, mis on niivõrd suure mõju või poliitilise tähtsusega, et nõuab kiiret poliitika kooskõlastamist ja reageerimist liidu poliitilisel tasandil;

d)   „reageerimine”— meetmed, mis võetakse katastroofi või terrorirünnaku korral, et leevendada selle otseseid kahjulikke tagajärgi.

Artikkel 4

Solidaarsusklausli jõustamine

1.   Katastroofi või terrorirünnaku korral võib sellest mõjutatud liikmesriik jõustada solidaarsusklausli, kui ta leiab pärast liikmesriigi ja liidu tasandi olemasolevate vahenditega pakutavate võimaluste ärakasutamist, et tema käsutuses olevad vahendid on selgelt ebapiisavad, et kriisiga toime tulla.

2.   Mõjutatud liikmesriigi poliitilised võimuorganid teavitavad solidaarsusklausli jõustamisest nõukogu eesistujariiki. Solidaarsusklausli jõustamisest teavitatakse ERCC kaudu ka Euroopa Komisjoni presidenti.

Artikkel 5

Liidu tasandi kord hädaolukordadele reageerimiseks

1.   Kui solidaarsusklausel on jõustatud, tagab nõukogu solidaarsusklausli jõustamisele järgneva liidu reaktsiooni poliitilise ja strateegilise juhtimise, võttes täiel määral arvesse komisjoni ja kõrge esindaja pädevusi. Sel eesmärgil aktiveerib nõukogu eesistujariik viivitamata IPCR-korra, kui seda ei ole veel tehtud, ning teavitab seeläbi kõiki liikmesriike solidaarsusklausli jõustamisest.

2.   Samal ajal ja kooskõlas artikli 1 lõikega 3 teevad komisjon ning kõrge esindaja järgmist:

| a) | teevad kindlaks kõik asjaomased liidu vahendid, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida, sealhulgas sektoripõhised, operatiiv-, poliitilised või finantsvahendid ja -struktuurid, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, mis on nende vahenditega ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

teevad kindlaks kõik asjaomased liidu vahendid, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida, sealhulgas sektoripõhised, operatiiv-, poliitilised või finantsvahendid ja -struktuurid, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, mis on nende vahenditega ette nähtud;

| b) | teevad Euroopa Liidu sõjalise staabi toetusel kindlaks sõjalised võimed, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida; |
| --- | --- |

b)

teevad Euroopa Liidu sõjalise staabi toetusel kindlaks sõjalised võimed, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida;

| c) | teevad kindlaks liidu asutuste pädevusse kuuluvad vahendid ja ressursid, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida, ning teevad ettepaneku need kasutusele võtta; |
| --- | --- |

c)

teevad kindlaks liidu asutuste pädevusse kuuluvad vahendid ja ressursid, mis võivad kõige paremini aidata asjaomasele kriisile reageerida, ning teevad ettepaneku need kasutusele võtta;

| d) | annavad nõukogule nõu, kas olemasolevad vahendid on piisavad, et aidata kriisist mõjutatud liikmesriiki pärast solidaarsusklausli jõustamist; |
| --- | --- |

d)

annavad nõukogule nõu, kas olemasolevad vahendid on piisavad, et aidata kriisist mõjutatud liikmesriiki pärast solidaarsusklausli jõustamist;

| e) | koostavad kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6 korrapäraselt integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandeid, et anda vajalikku teavet ja toetada poliitilise tasandi koordineerimis- ja otsustusprotsessi nõukogus. |
| --- | --- |

e)

koostavad kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6 korrapäraselt integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruandeid, et anda vajalikku teavet ja toetada poliitilise tasandi koordineerimis- ja otsustusprotsessi nõukogus.

3.   Komisjon ja kõrge esindaja esitavad vajaduse korral ja vastavalt artikli 1 lõikele 3 nõukogule ettepanekuid, mis käsitlevad eelkõige järgmist:

| a) | otsused selliste erimeetmete kohta, mis ei ole olemasolevate vahenditega ette nähtud; |
| --- | --- |

a)

otsused selliste erimeetmete kohta, mis ei ole olemasolevate vahenditega ette nähtud;

| b) | sõjalisi võimeid käsitlevad taotlused, mis ulatuvad olemasolevast kodanikukaitse korrast kaugemale, või |
| --- | --- |

b)

sõjalisi võimeid käsitlevad taotlused, mis ulatuvad olemasolevast kodanikukaitse korrast kaugemale, või

| c) | liikmesriikide kiiret reageerimist toetavad meetmed. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide kiiret reageerimist toetavad meetmed.

4.   IPCR-korra kasutamisel tagab nõukogu eesistujariik nõukogu lähenemise ja üldise liidu poliitilise tasandi reaktsiooni sidususe, sealhulgas meetmete ettepanekute väljatöötamisel ja ajakohastamisel, austades samal ajal komisjoni ja kõrge esindaja algatusõigust nende pädevusse kuuluvates valdkondades. Eesistujariiki toetavad ja nõustavad seejuures nõukogu peasekretariaat, komisjon ja Euroopa välisteenistus ning terrorirünnakute korral ELi terrorismivastase võitluse koordinaator. Sõltuvalt kriisist aitavad ÜVJP/ÜJKP valdkonna struktuurid ja liidu ametid vajaduse korral kaasa vastavalt asjakohastele liidu õiguse sätetele.

5.   Nõukogu eesistujariik teavitab Euroopa Ülemkogu eesistujat ja Euroopa Parlamendi presidenti solidaarsusklausli jõustamisest ja kõigist olulistest arengutest.

6.   Solidaarsusklausli jõustamise korral tegutseb ERCC koos liikmesriikide pädevate asutuste ja muude sidusrühmadega keskse ööpäevaringse liidu tasandi kontaktpunktina, piiramata olemasolevaid komisjoni ja kõrge esindaja kohustusi ja olemasolevate teabevõrkude kasutamist. ERCC soodustab integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi (ISAA) aruannete koostamist koostöös liidu vaatluskeskuse ja muude liidu kriisikeskustega kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 6.

Artikkel 6

Integreeritud olukorrateadlikkuse ja analüüsi aruanded

ISAA aruanded koostatakse lähtuvalt nõukogu eesistujariigi poolt kindlaks määratud liidu poliitilise tasandi vajadustest ning need võimaldavad vastavalt IPCR-korrale anda strateegilise ülevaate nõukogus valitsevast olukorrast. Sellised aruanded koondavad kokku liikmesriikide, komisjoni, Euroopa välisteenistuse, asjaomaste liidu ametite ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide poolt vabatahtlikult esitatud kinnitatud teabe. Juhul kui klausel aktiveeritakse seoses terrorirünnakutega, toimub jälitusteabe hindamine ja ülevaadete tegemine eraldi olemasolevate kanalite kaudu.

Artikkel 7

Järkjärguline lõpetamine

Käesoleva otsuse kohase reageerimise järkjärgulisel lõpetamisel järgitakse sama menetlust, mis on sätestatud artikli 4 lõikes 2. Niipea kui solidaarsusklausli jõustamist soovinud liikmesriik leiab, et jõustamine ei ole enam vajalik, annab ta sellest märku.

Artikkel 8

Ohu hindamine liidu tasandil

1.   Et aidata korrapäraselt hinnata liitu ähvardavaid ohte, võib Euroopa Ülemkogu vajaduse korral paluda komisjonil, kõrgel esindajal ja liidu asutustel koostada aruandeid konkreetsete ohtude kohta.

2.   Need aruanded peavad põhinema üksnes asjaomaste liidu institutsioonide, organite ja asutuste poolt olemasolevate kordade alusel koostatud kättesaadavatel ohuhinnangutel ning liikmesriikide poolt vabatahtlikult esitatud teabel, et vältida topelttöö tegemist, välja arvatud juhul, kui Euroopa Ülemkogu on sätestanud teisiti. Vajaduse korral kaasatakse kõnealuste aruannete koostamisse ELi terrorismivastase võitluse koordinaator. Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 346 lõike 1 punktile a ei ole ükski liikmesriik kohustatud andma informatsiooni, mille avalikustamist ta peab oma oluliste julgeolekuhuvide vastaseks.

Artikkel 9

Läbivaatamine

1.   Käesoleval otsusel põhinev kord vaadatakse vastavalt kindlakstehtud vajadustele korrapäraselt läbi; läbivaatamine toimub igal juhul kõnealuse korra kasutamise lõpetamisele järgneva 12 kuu jooksul, et tagada oluliste küsimuste kindlakstegemine ja käsitlemine. Kord vaadatakse läbi nõukogus komisjoni ja kõrge esindaja koostatud ühise aruande alusel.

2.   Käesoleva otsuse võib vajaduse korral läbi vaadata. Sellisel juhul abistab nõukogu vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 222 lõikele 3 poliitika- ja julgeolekukomitee ja sisejulgeolekualase operatiivkoostöö alaline komitee.

3.   Vajaduse korral võib nõukogu IPCR-korda kohandada, eelkõige selleks, et käsitleda vajadusi, mille nõukogu on kõnealuse korra või käesoleva otsuse läbivaatamisel kindlaks teinud.

Artikkel 10

Finantsmõju

Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud rahalised vahendid võetakse kasutusele kulude kokkulepitud aastaste ülemmäärade piires ja kehtivate liidu õigusaktide reguleerimisala raames, järgides sealjuures mitmeaastase finantsraamistiku aastaseid ülemmäärasid.

Artikkel 11

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 24. juuni 2014

Nõukogu nimel

eesistuja

E. VENIZELOS

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 13132013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta otsus nr 1082/2013/EL tõsiste piiriüleste terviseohtude kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 2119/98/EÜ (ELT L 293, 5.11.2013, lk 1).

2

(3)  Nagu on selgitatud nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivis 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (ELT L 345, 23.12.2008, lk 75).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 1).

4

(5)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/475/JSK terrorismivastase võitluse kohta (EÜT L 164, 22.6.2002, lk 3).

5

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/59

---

KOMISJONI OTSUS,

9. aprill 2014,

mis käsitleb Prantsusmaa antud riigiabi SA.23257 (12/C) [ex NN 8/10, ex CP 157/07] (aiandus- ja maastikukaitse kutsevaldkonna ja toodete edendamise liidu kutsealadevaheline kokkulepe — Val'Hor)

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 2223 all)

(ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2014/416/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 108 lõike 2 esimest lõiku,

olles palunud huvitatud isikutel esitada oma märkused ülalnimetatud artikli kohaselt

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 9. mai 2007. aasta kirjaga sai komisjon kaebuse Prantsusmaa aiandus- ja maastikukaitse kutsevaldkonna ja toodete edendamise liidu (l'Association française pour la valorisation des produits et des secteurs professionnels de l'horticulture et du paysage) (kutseliit „Val'Hor”) kutsealadevahelise kokkuleppe laiendamise kohta. Juhtum registreeriti nr CP 157/07 all. 4. veebruaril 2010. aastal kanti kõnealune meede nr NN 8/10 all registrisse kui teatamata jäetud riigiabi. |
| --- | --- |

(1)

9. mai 2007. aasta kirjaga sai komisjon kaebuse Prantsusmaa aiandus- ja maastikukaitse kutsevaldkonna ja toodete edendamise liidu (l'Association française pour la valorisation des produits et des secteurs professionnels de l'horticulture et du paysage) (kutseliit „Val'Hor”) kutsealadevahelise kokkuleppe laiendamise kohta. Juhtum registreeriti nr CP 157/07 all. 4. veebruaril 2010. aastal kanti kõnealune meede nr NN 8/10 all registrisse kui teatamata jäetud riigiabi.

| (2) | Kaebuse CP 157/07 kohta sai komisjon kaebuse esitaja märkused 26. oktoobril 2009. aastal ja 16. mail 2011. aastal. |
| --- | --- |

(2)

Kaebuse CP 157/07 kohta sai komisjon kaebuse esitaja märkused 26. oktoobril 2009. aastal ja 16. mail 2011. aastal.

| (3) | Komisjoni talitused palusid Prantsuse ametiasutustel esitada täiendavat teavet võimaliku aianduse valdkonnas antava riigiabi kohta 13. juuli 2007. aasta, 10. detsembri 2007. aasta, 26. juuni 2008. aasta, 22. veebruari 2010. aasta, 16. detsembri 2010. aasta ja 13. oktoobri 2011. aasta kirjadega. Prantsusmaa edastas kõnealuse teabe 17. oktoobri 2007. aasta, 7. aprilli 2008. aasta, 1. septembri 2008. aasta, 2. aprilli 2010. aasta, 22. veebruari 2011 ja 15. novembri 2011. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni talitused palusid Prantsuse ametiasutustel esitada täiendavat teavet võimaliku aianduse valdkonnas antava riigiabi kohta 13. juuli 2007. aasta, 10. detsembri 2007. aasta, 26. juuni 2008. aasta, 22. veebruari 2010. aasta, 16. detsembri 2010. aasta ja 13. oktoobri 2011. aasta kirjadega. Prantsusmaa edastas kõnealuse teabe 17. oktoobri 2007. aasta, 7. aprilli 2008. aasta, 1. septembri 2008. aasta, 2. aprilli 2010. aasta, 22. veebruari 2011 ja 15. novembri 2011. aasta kirjadega.

| (4) | 11. jaanuari 2012. aasta otsusega K(2011) 10053 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse. |
| --- | --- |

(4)

11. jaanuari 2012. aasta otsusega K(2011) 10053 otsustas komisjon algatada Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse.

| (5) | Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuse abimeetme kohta. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni otsus menetluse algatamise kohta avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (1). Komisjon palus huvitatud isikutel esitada oma märkused kõnealuse abimeetme kohta.

| (6) | Huvitatud isikud esitasid omapoolsed märkused, mis komisjon edastas Prantsusmaale, pakkudes võimalust esitada nende kohta oma tähelepanekuid. |
| --- | --- |

(6)

Huvitatud isikud esitasid omapoolsed märkused, mis komisjon edastas Prantsusmaale, pakkudes võimalust esitada nende kohta oma tähelepanekuid.

| (7) | 20. jaanuari 2012. aasta e-kirjaga edastas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa juures komisjonile Prantsuse ametiasutuste kirja, milles paluti pikendada tähtaega menetluse algatamise otsuse kohta märkuste esitamiseks ühe kuu võrra. 26. jaanuari 2012. aasta faksiga andis komisjon nõusoleku tähtaja pikendamiseks. |
| --- | --- |

(7)

20. jaanuari 2012. aasta e-kirjaga edastas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa juures komisjonile Prantsuse ametiasutuste kirja, milles paluti pikendada tähtaega menetluse algatamise otsuse kohta märkuste esitamiseks ühe kuu võrra. 26. jaanuari 2012. aasta faksiga andis komisjon nõusoleku tähtaja pikendamiseks.

| (8) | 14. märtsi 2012. aasta e-kirjaga edastas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa Liidu juures Prantsuse ametiasutuste märkused Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(8)

14. märtsi 2012. aasta e-kirjaga edastas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa Liidu juures Prantsuse ametiasutuste märkused Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõike 2 kohase menetluse algatamise kohta.

| (9) | 10. juuli 2012. aasta e-kirjaga edastas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa Liidu juures Prantsuse ametiasutuste vastuse huvitatud isikute esitatud märkustele. |
| --- | --- |

(9)

10. juuli 2012. aasta e-kirjaga edastas Prantsusmaa alaline esindus Euroopa Liidu juures Prantsuse ametiasutuste vastuse huvitatud isikute esitatud märkustele.

II.   MEETME KIRJELDUS

KUTSELIIDU VAL'HOR TUTVUSTUS

| (10) | Prantsusmaa aiandus- ja maastikukaitse kutsevaldkonna ja toodete edendamise liit (Val'Hor) on tunnustatud Prantsusmaa aiandussektori kutseliit. Selle struktuuri ja tegevust reguleerib Prantsuse põllumajandusseadustiku artikkel L. 631–1 ja sellele järgnevad artiklid. |
| --- | --- |

(10)

Prantsusmaa aiandus- ja maastikukaitse kutsevaldkonna ja toodete edendamise liit (Val'Hor) on tunnustatud Prantsusmaa aiandussektori kutseliit. Selle struktuuri ja tegevust reguleerib Prantsuse põllumajandusseadustiku artikkel L. 631–1 ja sellele järgnevad artiklid.

| (11) | Kutseliit Val'Hor asutati 1997. aastal ja 13. augustil 1998. aastal sai liit riiklikelt ametiasutustelt Prantsuse põllumajandusseadustiku artikli L.632–1 kohase tunnustuse kui aianduse ja maastikukaitse valdkonna riiklik kutseliit. Kutseliidu põhikiri võeti vastu 25. märtsi 2004. aasta üldkogul. |
| --- | --- |

(11)

Kutseliit Val'Hor asutati 1997. aastal ja 13. augustil 1998. aastal sai liit riiklikelt ametiasutustelt Prantsuse põllumajandusseadustiku artikli L.632–1 kohase tunnustuse kui aianduse ja maastikukaitse valdkonna riiklik kutseliit. Kutseliidu põhikiri võeti vastu 25. märtsi 2004. aasta üldkogul.

| (12) | Samalaadselt teiste tunnustatud kutsealadevaheliste organisatsioonidega on kutseliidul Val'Hor õigus sõlmida kokkuleppeid ja koguda kõikidelt liitu ühinenud kutsealade esindajatelt vabatahtlikke makseid rahastamise eesmärgil. Ministeeriumidevahelise määrusega võib sellised kokkulepped muuta Prantsuse põllumajandusseadustikus sätestatud tingimustel kohustuslikuks (sel juhul on tegemist nn laiendatud kokkulepetega) kõikide asjaomase valdkonna ettevõtjate jaoks, sõltumata sellest, kas need ettevõtjad on kutseliidu Val'Hor liikmed või mitte. Põllumajandusseadustiku sätete kohaselt on kokkulepete laiendamine lubatud üksnes juhul, kui need on seotud „ühishuvidega”, mis põhinevad tegevusel, mis „on kooskõlas üldhuviga ja on kokkusobiv ühise põllumajanduspoliitikaga” (vt põllumajandusseadustiku artikkel L.632–3). |
| --- | --- |

(12)

Samalaadselt teiste tunnustatud kutsealadevaheliste organisatsioonidega on kutseliidul Val'Hor õigus sõlmida kokkuleppeid ja koguda kõikidelt liitu ühinenud kutsealade esindajatelt vabatahtlikke makseid rahastamise eesmärgil. Ministeeriumidevahelise määrusega võib sellised kokkulepped muuta Prantsuse põllumajandusseadustikus sätestatud tingimustel kohustuslikuks (sel juhul on tegemist nn laiendatud kokkulepetega) kõikide asjaomase valdkonna ettevõtjate jaoks, sõltumata sellest, kas need ettevõtjad on kutseliidu Val'Hor liikmed või mitte. Põllumajandusseadustiku sätete kohaselt on kokkulepete laiendamine lubatud üksnes juhul, kui need on seotud „ühishuvidega”, mis põhinevad tegevusel, mis „on kooskõlas üldhuviga ja on kokkusobiv ühise põllumajanduspoliitikaga” (vt põllumajandusseadustiku artikkel L.632–3).

| (13) | Val'Hor sõlmis 12. novembril 2004. aastal kutsealadevahelise kokkuleppe, mida muudeti lepingu 1. lisa abil 14. septembril 2006. aastal. Kokkuleppe artiklis II on sätestatud, et kõik kutseliidus Val'Hor esindatud kutsealadel tegutsevad füüsilised ja juriidilised isikud on kohustatud tasuma aastamaksu. |
| --- | --- |

(13)

Val'Hor sõlmis 12. novembril 2004. aastal kutsealadevahelise kokkuleppe, mida muudeti lepingu 1. lisa abil 14. septembril 2006. aastal. Kokkuleppe artiklis II on sätestatud, et kõik kutseliidus Val'Hor esindatud kutsealadel tegutsevad füüsilised ja juriidilised isikud on kohustatud tasuma aastamaksu.

| (14) | Val'Hori sõlmitud kutsealadevahelist finantskokkulepet laiendati esimest korda üheks aastaks põllumajanduse, toiduainetööstuse, kalanduse ja maaelu ministeeriumi 12. aprilli 2005. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 12. mail 2005. aastal. Teist korda laiendati kõnealust kokkulepet üheks aastaks 16. novembri 2006. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 8. detsembril 2006. aastal. |
| --- | --- |

(14)

Val'Hori sõlmitud kutsealadevahelist finantskokkulepet laiendati esimest korda üheks aastaks põllumajanduse, toiduainetööstuse, kalanduse ja maaelu ministeeriumi 12. aprilli 2005. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 12. mail 2005. aastal. Teist korda laiendati kõnealust kokkulepet üheks aastaks 16. novembri 2006. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 8. detsembril 2006. aastal.

| (15) | 31. märtsi 2008. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 11. aprillil 2008. aastal, laiendati 21. veebruari 2008. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätteid ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 kõikidele liidu koosseisu kuuluvate kutsealade esindajatele. 16. septembri 2008. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 25. septembril 2008. aastal, pikendati 22. juuli 2008. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist kuni 30. juunini 2010. 27. mai 2010. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 8. juunil 2010. aastal, pikendati 22. juuli 2008. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011. Lõpuks, 3. oktoobri 2011. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 15. oktoobril 2011. aastal, pikendati 12. septembri 2011. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist kuni 30. juunini 2014. |
| --- | --- |

(15)

31. märtsi 2008. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 11. aprillil 2008. aastal, laiendati 21. veebruari 2008. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätteid ajavahemikuks 1. juulist 2007 kuni 30. juunini 2008 kõikidele liidu koosseisu kuuluvate kutsealade esindajatele. 16. septembri 2008. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 25. septembril 2008. aastal, pikendati 22. juuli 2008. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist kuni 30. juunini 2010. 27. mai 2010. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 8. juunil 2010. aastal, pikendati 22. juuli 2008. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist ajavahemikuks 1. juulist 2010 kuni 30. juunini 2011. Lõpuks, 3. oktoobri 2011. aasta määrusega, mis avaldati Prantsuse Vabariigi Teatajas 15. oktoobril 2011. aastal, pikendati 12. septembri 2011. aasta kutsealadevahelise kokkuleppe sätete kohaldamist kuni 30. juunini 2014.

| (16) | Prantsuse ametiasutuste 17. oktoobril 2007. aastal edastatud teabe kohaselt on aiandite ja puukoolide ilutaimede sektori ning maastikukaitse sektori ettevõtjatelt võetavate kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete eesmärk võimaldada toiminguid ja hankida vahendeid aianduse, lillekasvatuse ja maastikukaitse ning nende valdkondade ettevõtete toodangu ühiseks edendamiseks sise- ja välisturgudel, pakkumise, nõudluse ja turumehhanismide tundmaõppimiseks, turu toimimise, haldamise ja läbipaistvuse parandamiseks, kogemuste ja kutsealadevaheliste suhete korraldamiseks ja edendamiseks kõnealuses sektoris, koolitus-, rakendusuuringute, katse- ja arendusprogrammide väljatöötamiseks ja liidu tegevuse tagamiseks. |
| --- | --- |

(16)

Prantsuse ametiasutuste 17. oktoobril 2007. aastal edastatud teabe kohaselt on aiandite ja puukoolide ilutaimede sektori ning maastikukaitse sektori ettevõtjatelt võetavate kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete eesmärk võimaldada toiminguid ja hankida vahendeid aianduse, lillekasvatuse ja maastikukaitse ning nende valdkondade ettevõtete toodangu ühiseks edendamiseks sise- ja välisturgudel, pakkumise, nõudluse ja turumehhanismide tundmaõppimiseks, turu toimimise, haldamise ja läbipaistvuse parandamiseks, kogemuste ja kutsealadevaheliste suhete korraldamiseks ja edendamiseks kõnealuses sektoris, koolitus-, rakendusuuringute, katse- ja arendusprogrammide väljatöötamiseks ja liidu tegevuse tagamiseks.

RIIGI ROLL

| (17) | 13. augusti 1998. aasta määrusega tunnustas Prantsuse riik kutseliitu Val'Hor kutsealadevahelise organisatsioonina Prantsuse põllumajandusseadustiku artikli L.632–1 tähenduses. |
| --- | --- |

(17)

13. augusti 1998. aasta määrusega tunnustas Prantsuse riik kutseliitu Val'Hor kutsealadevahelise organisatsioonina Prantsuse põllumajandusseadustiku artikli L.632–1 tähenduses.

| (18) | Kutseliidu Val'Hor tegutsemist, ülesandeid ja koosseisu reguleerib liidu põhikiri. Kutsealadevahelise organisatsioonina tunnustamiseks pidid pädevad ametiasutused kontrollima vastavust mitmesugustele kriteeriumidele, eeskätt asjaolu, et liidu põhikiri on kooskõlas õigusaktidega (põllumajandusseadustiku artikkel L.632–1), et kutseliitu Val'Hor moodustavad organisatsioonid on esinduslikud ja vastavad riiklikule ja ühenduse poliitikale. Kutseliidu olemasolu, ülesandeid ja tegevust reguleerib Prantsuse põllumajandusseadustiku artikkel L.631–1 ja sellele järgnevad artiklid. |
| --- | --- |

(18)

Kutseliidu Val'Hor tegutsemist, ülesandeid ja koosseisu reguleerib liidu põhikiri. Kutsealadevahelise organisatsioonina tunnustamiseks pidid pädevad ametiasutused kontrollima vastavust mitmesugustele kriteeriumidele, eeskätt asjaolu, et liidu põhikiri on kooskõlas õigusaktidega (põllumajandusseadustiku artikkel L.632–1), et kutseliitu Val'Hor moodustavad organisatsioonid on esinduslikud ja vastavad riiklikule ja ühenduse poliitikale. Kutseliidu olemasolu, ülesandeid ja tegevust reguleerib Prantsuse põllumajandusseadustiku artikkel L.631–1 ja sellele järgnevad artiklid.

| (19) | Prantsuse ametiasutuste väitel olid kutseliitu Val'Hor ühinenud kutsealade esindajate makstud kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed kuni 2007. aastani kutseühingu ainuke sissetulekuallikas. Kuigi kutseliit Val'Hor on eraõiguslik juriidiline isik ja tema rahastamine toimub asjaomase sektori esindajate makstud maksetest, nõuab kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete süsteemi toimimine riigi sekkumist. Selleks et vabatahtlikud maksed muutuksid kohustuslikuks kõigi asjaomaste kutsealade esindajate jaoks, on seega vaja vastu võtta ministeeriumi dekreet või määrus. |
| --- | --- |

(19)

Prantsuse ametiasutuste väitel olid kutseliitu Val'Hor ühinenud kutsealade esindajate makstud kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed kuni 2007. aastani kutseühingu ainuke sissetulekuallikas. Kuigi kutseliit Val'Hor on eraõiguslik juriidiline isik ja tema rahastamine toimub asjaomase sektori esindajate makstud maksetest, nõuab kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete süsteemi toimimine riigi sekkumist. Selleks et vabatahtlikud maksed muutuksid kohustuslikuks kõigi asjaomaste kutsealade esindajate jaoks, on seega vaja vastu võtta ministeeriumi dekreet või määrus.

| (20) | Kutseliidult Val'Hor võib nõu küsida tema koosseisu kuuluvate kutsealade poliitiliste suundumuste ja asjakohaste meetmete kohta (põllumajandusseadustiku artikkel L.632–2-1). |
| --- | --- |

(20)

Kutseliidult Val'Hor võib nõu küsida tema koosseisu kuuluvate kutsealade poliitiliste suundumuste ja asjakohaste meetmete kohta (põllumajandusseadustiku artikkel L.632–2-1).

RIIKLIK ÕIGUSLIK ALUS

| (21) | Põllumajandusseadustiku 6. osa III jaotis (artiklid L.631–1 kuni L.632–13). Ministeeriumidevahelised määrused, millega laiendati kutsealadevahelisi kokkuleppeid (vt punktid 13–14); kutsealadevahelised kokkulepped (vt punktid 10–12). |
| --- | --- |

(21)

Põllumajandusseadustiku 6. osa III jaotis (artiklid L.631–1 kuni L.632–13). Ministeeriumidevahelised määrused, millega laiendati kutsealadevahelisi kokkuleppeid (vt punktid 13–14); kutsealadevahelised kokkulepped (vt punktid 10–12).

MEEDE

| (22) | Kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete laekumistest on rahastatud aianduse valdkonna tegevust, mida on võimalik jagada kolme järgmisesse liiki: reklaamiüritused, teadus- ja arendustegevus ning tehnilise abi meetmed. |
| --- | --- |

(22)

Kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete laekumistest on rahastatud aianduse valdkonna tegevust, mida on võimalik jagada kolme järgmisesse liiki: reklaamiüritused, teadus- ja arendustegevus ning tehnilise abi meetmed.

| (23) | Prantsuse ametiasutused väidavad, et sissetulekutest ei ole mitte kunagi rahastatud ühegi kutseala esindajate ettevõtete kulutusi ning et tegemist on alati olnud kollektiivset laadi toimingutega. |
| --- | --- |

(23)

Prantsuse ametiasutused väidavad, et sissetulekutest ei ole mitte kunagi rahastatud ühegi kutseala esindajate ettevõtete kulutusi ning et tegemist on alati olnud kollektiivset laadi toimingutega.

III.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (24) | Komisjon algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse, sest tal oli kahtlusi, et sisse nõutud maksete näol oli tegemist maksulaadsete lõivudega, see tähendab riigi ressurssidega, ning et kutseliidu toimingud on seostatavad riigiga. Komisjon tugines eeskätt „Pearle” kohtuasjas tehtud kohtuotsusele (2) ja leidis, et meede ei vastanud kõigile kohtu poolt kõnealuses kohtuasjas osutatud tingimustele, kuivõrd kutseliidu valitsuse poolse tunnustamise kaudu antud nõusolek oli maksete kehtestamise eeltingimuseks, ning kuivõrd selleks, et kõnealused maksed täielikult jõustuksid, (3) oli nõutav vastu võtta riikliku ametiasutuse dokument (ministeeriumidevaheline dekreet). |
| --- | --- |

(24)

Komisjon algatas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 108 lõikes 2 ette nähtud menetluse, sest tal oli kahtlusi, et sisse nõutud maksete näol oli tegemist maksulaadsete lõivudega, see tähendab riigi ressurssidega, ning et kutseliidu toimingud on seostatavad riigiga. Komisjon tugines eeskätt „Pearle” kohtuasjas tehtud kohtuotsusele (2) ja leidis, et meede ei vastanud kõigile kohtu poolt kõnealuses kohtuasjas osutatud tingimustele, kuivõrd kutseliidu valitsuse poolse tunnustamise kaudu antud nõusolek oli maksete kehtestamise eeltingimuseks, ning kuivõrd selleks, et kõnealused maksed täielikult jõustuksid, (3) oli nõutav vastu võtta riikliku ametiasutuse dokument (ministeeriumidevaheline dekreet).

IV.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (25) | 14. märtsil 2012. aastal e-posti vahendusel edastatud kirjas ei nõustunud Prantsuse ametiasutused Euroopa komisjoni seisukohaga, mille kohaselt kutseliidu Val'Hor poolt kohustuslikuks muudetud vabatahtlikest maksetest rahastatavad toimingud on seostatavad riigiga ja neid rahastatakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(25)

14. märtsil 2012. aastal e-posti vahendusel edastatud kirjas ei nõustunud Prantsuse ametiasutused Euroopa komisjoni seisukohaga, mille kohaselt kutseliidu Val'Hor poolt kohustuslikuks muudetud vabatahtlikest maksetest rahastatavad toimingud on seostatavad riigiga ja neid rahastatakse riigi ressurssidest Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses.

| (26) | Prantsuse ametiasutuste väitel vastab kõnealuse kutseliidu teostatav tegevus Pearle'i kohtuotsuses toodud kriteeriumidele ning ei anna seega alust seostada seda riigiabi saamisega. Kutseliidu Val'Hor näol on tegemist eraõigusliku juriidilise isikuga, kelle tegevuse aluseks on 1. juuli 1901. aasta seadus ühingulepingu kohta. Kutseliit loodi 28. mail 1997. aastal ilutaimede tootmise, turustamise ja väärtustamisega tegelevaid aiandus- ja maastikukujundussektori ettevõtjaid kõige enamal määral esindavate organisatsioonide vabal algatusel. Põllumajandusseadustiku artikli L.632–1 sätete kohaselt tunnustati kõnealust kutseliitu 13. augustil 1998. aastal ning teave tunnustamise kohta avaldati 3. septembri 1998. aasta Prantsuse Vabariigi Teatajas. Selle tunnustuse andmiseks piirdusid ametiasutused kontrollimisega, et kutseliidu Val'Hor asutanud kutseorganisatsioonid on esinduslikud ning et kutseliidu tegevuse eesmärk on viia läbi ühistoiminguid kõnealuse valdkonna eraettevõtete majanduslikes huvides. |
| --- | --- |

(26)

Prantsuse ametiasutuste väitel vastab kõnealuse kutseliidu teostatav tegevus Pearle'i kohtuotsuses toodud kriteeriumidele ning ei anna seega alust seostada seda riigiabi saamisega. Kutseliidu Val'Hor näol on tegemist eraõigusliku juriidilise isikuga, kelle tegevuse aluseks on 1. juuli 1901. aasta seadus ühingulepingu kohta. Kutseliit loodi 28. mail 1997. aastal ilutaimede tootmise, turustamise ja väärtustamisega tegelevaid aiandus- ja maastikukujundussektori ettevõtjaid kõige enamal määral esindavate organisatsioonide vabal algatusel. Põllumajandusseadustiku artikli L.632–1 sätete kohaselt tunnustati kõnealust kutseliitu 13. augustil 1998. aastal ning teave tunnustamise kohta avaldati 3. septembri 1998. aasta Prantsuse Vabariigi Teatajas. Selle tunnustuse andmiseks piirdusid ametiasutused kontrollimisega, et kutseliidu Val'Hor asutanud kutseorganisatsioonid on esinduslikud ning et kutseliidu tegevuse eesmärk on viia läbi ühistoiminguid kõnealuse valdkonna eraettevõtete majanduslikes huvides.

| (27) | Prantsuse ametiasutused lisasid, et põllumajandusseadustiku artiklite L.632–3 ja L.632–6 alusel võib kutseliidu Val'Hor koosseisu kuuluvate kutsealaste organisatsioonide ühehäälsel heakskiidul sõlmitud kutsealadevahelisi kokkuleppeid muuta kohustuslikuks kõnealuse valdkonna kõigi ettevõtjate jaoks ja rahastada nende kokkulepete täitmist kohustuslikuks muudetud vabatahtlikest maksetest, kui kõnealuse tegevuse näol on tegemist ühise või ühishuve teeniva tegevusega. Ametiasutused piirdusid kokkulepete riiklikele ja Euroopa õigusaktidele vastavuse kontrollimisega ning veendusid, et kogutavatest kohustuslikuks muudetud vabatahtlikest maksetest rahastatakse korrapäraselt kutseliidu kindlaksmääratud tegevust kogu kõnealuse valdkonna hüvanguks. Seega ei ole haldusasutustel kutseliidu Val'Hor koosseisu, struktuuri ja tegevusmeetodite üle otsustamisel mingit rolli. Kutseliit saab täiesti iseseisvalt määrata kindlaks kutsealadevahelise tegevuse, mida ta soovib läbi viia. |
| --- | --- |

(27)

Prantsuse ametiasutused lisasid, et põllumajandusseadustiku artiklite L.632–3 ja L.632–6 alusel võib kutseliidu Val'Hor koosseisu kuuluvate kutsealaste organisatsioonide ühehäälsel heakskiidul sõlmitud kutsealadevahelisi kokkuleppeid muuta kohustuslikuks kõnealuse valdkonna kõigi ettevõtjate jaoks ja rahastada nende kokkulepete täitmist kohustuslikuks muudetud vabatahtlikest maksetest, kui kõnealuse tegevuse näol on tegemist ühise või ühishuve teeniva tegevusega. Ametiasutused piirdusid kokkulepete riiklikele ja Euroopa õigusaktidele vastavuse kontrollimisega ning veendusid, et kogutavatest kohustuslikuks muudetud vabatahtlikest maksetest rahastatakse korrapäraselt kutseliidu kindlaksmääratud tegevust kogu kõnealuse valdkonna hüvanguks. Seega ei ole haldusasutustel kutseliidu Val'Hor koosseisu, struktuuri ja tegevusmeetodite üle otsustamisel mingit rolli. Kutseliit saab täiesti iseseisvalt määrata kindlaks kutsealadevahelise tegevuse, mida ta soovib läbi viia.

| (28) | Prantsuse ametiasutused järeldasid sellest tulenevalt, et kutseliidu Val'Hor kutsealadevahelise tegevuse näol ei ole tegemist riikliku poliitika elluviimise vahendiga, sest riigil ei ole mitte kunagi olnud võimalust suunata kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete kogumisest saadud vahendite kasutamist kõnealuse tegevuse rahastamiseks. |
| --- | --- |

(28)

Prantsuse ametiasutused järeldasid sellest tulenevalt, et kutseliidu Val'Hor kutsealadevahelise tegevuse näol ei ole tegemist riikliku poliitika elluviimise vahendiga, sest riigil ei ole mitte kunagi olnud võimalust suunata kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete kogumisest saadud vahendite kasutamist kõnealuse tegevuse rahastamiseks.

| (29) | Vastuseks komisjoni väljendatud seisukohale, mille kohaselt kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed ja nendest saadava tulu kasutamine kujutavad endast diskrimineerimist eksporditud või imporditud toodete suhtes ning vastuseks küsimusele, kas selline rahastamisviis ei või kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, teatasid Prantsuse ametiasutused, et kuivõrd kutseliidu Val'Hor kehtestatud makse suurus sõltub üksnes ettevõtte pindalast või töövõtjate arvust, ei kohaldata kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid imporditud või eksporditud toodete suhtes. Seega ei tekita kutsealadevahelise tegevuse rahastamine kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete abil diskrimineerivat erinevust siseriiklike toodete ja eksporditud või imporditud toodete vahel ja ei kahjusta mingil viisil konkurentsi. |
| --- | --- |

(29)

Vastuseks komisjoni väljendatud seisukohale, mille kohaselt kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed ja nendest saadava tulu kasutamine kujutavad endast diskrimineerimist eksporditud või imporditud toodete suhtes ning vastuseks küsimusele, kas selline rahastamisviis ei või kahjustada liikmesriikidevahelist kaubandust, teatasid Prantsuse ametiasutused, et kuivõrd kutseliidu Val'Hor kehtestatud makse suurus sõltub üksnes ettevõtte pindalast või töövõtjate arvust, ei kohaldata kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid imporditud või eksporditud toodete suhtes. Seega ei tekita kutsealadevahelise tegevuse rahastamine kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete abil diskrimineerivat erinevust siseriiklike toodete ja eksporditud või imporditud toodete vahel ja ei kahjusta mingil viisil konkurentsi.

| (30) | Lõpuks meenutavad Prantsuse ametiasutused, et kuivõrd kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid ei kohaldada imporditud toodete suhtes, on nad seisukohal, et meetmed, mida nende abil rahastatakse, jäävad Euroopa Komisjoni 10. detsembri 2008. aasta otsuse K(2008) 7846 (millega komisjon nõustub lugema teatatud abimeetmed siseturuga kokkusobivaks) kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

(30)

Lõpuks meenutavad Prantsuse ametiasutused, et kuivõrd kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid ei kohaldada imporditud toodete suhtes, on nad seisukohal, et meetmed, mida nende abil rahastatakse, jäävad Euroopa Komisjoni 10. detsembri 2008. aasta otsuse K(2008) 7846 (millega komisjon nõustub lugema teatatud abimeetmed siseturuga kokkusobivaks) kohaldamisalasse.

V.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE KOHTA

| (31) | 4. aprillil 2012. aastal sai komisjon ühelt huvitatud kolmandalt isikult märkusi menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(31)

4. aprillil 2012. aastal sai komisjon ühelt huvitatud kolmandalt isikult märkusi menetluse algatamise kohta.

| (32) | Nendes märkustes tunneb huvitatud kolmas isik huvi selliste süsteemide käivitamise kohta, mille puhul kutseliit Val'Hor on samaaegselt algataja, õigusliku aluse andja ja rahalise hüvitise saaja rollis. Need küsimused on tõstatunud seoses kutseliidu põhikirjaga, mis kindlustab ametiühingute esindatuse, võimaldades seejuures kutseliidule juurdepääsu üksnes suurematest ettevõtetest koosneva vähemuse esindajatele. |
| --- | --- |

(32)

Nendes märkustes tunneb huvitatud kolmas isik huvi selliste süsteemide käivitamise kohta, mille puhul kutseliit Val'Hor on samaaegselt algataja, õigusliku aluse andja ja rahalise hüvitise saaja rollis. Need küsimused on tõstatunud seoses kutseliidu põhikirjaga, mis kindlustab ametiühingute esindatuse, võimaldades seejuures kutseliidule juurdepääsu üksnes suurematest ettevõtetest koosneva vähemuse esindajatele.

| (33) | 5. aprillil 2012. aastal sai komisjon teiselt huvitatud kolmandalt isikult märkused menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(33)

5. aprillil 2012. aastal sai komisjon teiselt huvitatud kolmandalt isikult märkused menetluse algatamise kohta.

| (34) | Need märkused esitanud kolmas isik nõustub täielikult komisjoni analüüsiga kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete olemuse kohta ja leiab, et need on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 110 sätetega. Huvitatud kolmas isik juhib komisjoni tähelepanu kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete täiesti ebaseaduslikule iseloomule ning riiklike kohtuasutuste ülesandele rakendada sellise ebaseadusliku tegevuse eest karistusi, mis peaksid väljenduma nõudes tasutud kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed täies ulatuses tagasi maksta. |
| --- | --- |

(34)

Need märkused esitanud kolmas isik nõustub täielikult komisjoni analüüsiga kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete olemuse kohta ja leiab, et need on vastuolus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 110 sätetega. Huvitatud kolmas isik juhib komisjoni tähelepanu kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete täiesti ebaseaduslikule iseloomule ning riiklike kohtuasutuste ülesandele rakendada sellise ebaseadusliku tegevuse eest karistusi, mis peaksid väljenduma nõudes tasutud kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed täies ulatuses tagasi maksta.

| (35) | 6. aprillil 2012. aastal sai komisjon veel ühelt huvitatud kolmandalt isikult märkused menetluse algatamise kohta. |
| --- | --- |

(35)

6. aprillil 2012. aastal sai komisjon veel ühelt huvitatud kolmandalt isikult märkused menetluse algatamise kohta.

| (36) | Neis märkustes ei nõustu kõnealune kolmas isik komisjoni analüüsiga, mille kohaselt kutseliidu Val'Hor toimingud on seostatavad riigiga ning kutseliidu vahendeid tuleks käsitleda riigi vahenditena, kuivõrd riik üksnes kontrollis kutseliidu tegevuse õiguspärasust ja ei suunanud kutseliidu poliitikat. |
| --- | --- |

(36)

Neis märkustes ei nõustu kõnealune kolmas isik komisjoni analüüsiga, mille kohaselt kutseliidu Val'Hor toimingud on seostatavad riigiga ning kutseliidu vahendeid tuleks käsitleda riigi vahenditena, kuivõrd riik üksnes kontrollis kutseliidu tegevuse õiguspärasust ja ei suunanud kutseliidu poliitikat.

| (37) | 10. juuli 2012. aasta kirjaga esitasid Prantsuse ametiasutused oma kommentaarid huvitatud kolmandate isikute märkuste kohta, leides, et need ei sea kahtluse alla Prantsuse ametiasutuste komisjonile esitatud märkusi. |
| --- | --- |

(37)

10. juuli 2012. aasta kirjaga esitasid Prantsuse ametiasutused oma kommentaarid huvitatud kolmandate isikute märkuste kohta, leides, et need ei sea kahtluse alla Prantsuse ametiasutuste komisjonile esitatud märkusi.

VI.   MEETME HINDAMINE

| (38) | Komisjon märgib esmalt, et osa kõnealustest reklaami- ja aianduse edendamise üritustest rahastati France-Agrimer („FAM”) toetuste abil, mis on seotud komisjonile teatatud abidega nr N 671/07 ja XA 220/07 (viimase abi näol on tegemist teatamiskohustusest vabastatud abiga). Käesolev otsus ei piira neid toetusi hõlmavate abide kohta tehtud otsust nende riigiabina käsitlemise kohta. Samamoodi ei anta käesolevas otsuses hinnangut kõnealuses sektoris teatud konkreetsele tegevusele antava toetuse kohta, vaid kutseliidu Val'Hor eelarvesse makstava toetuse kohta. |
| --- | --- |

(38)

Komisjon märgib esmalt, et osa kõnealustest reklaami- ja aianduse edendamise üritustest rahastati France-Agrimer („FAM”) toetuste abil, mis on seotud komisjonile teatatud abidega nr N 671/07 ja XA 220/07 (viimase abi näol on tegemist teatamiskohustusest vabastatud abiga). Käesolev otsus ei piira neid toetusi hõlmavate abide kohta tehtud otsust nende riigiabina käsitlemise kohta. Samamoodi ei anta käesolevas otsuses hinnangut kõnealuses sektoris teatud konkreetsele tegevusele antava toetuse kohta, vaid kutseliidu Val'Hor eelarvesse makstava toetuse kohta.

| (39) | Komisjoni uurimine on seega piiratud üksnes kontrollimisega, kas kõnealuste toimingute rahastamine kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete abil on käsitletav riigiabina. |
| --- | --- |

(39)

Komisjoni uurimine on seega piiratud üksnes kontrollimisega, kas kõnealuste toimingute rahastamine kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete abil on käsitletav riigiabina.

VI.1.   Riigiabi olemasolu

| (40) | Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”. |
| --- | --- |

(40)

Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 kohaselt „on igasugune liikmesriigi poolt või riigi ressurssidest ükskõik missugusel kujul antav abi, mis kahjustab või ähvardab kahjustada konkurentsi, soodustades teatud ettevõtjaid või teatud kaupade tootmist, siseturuga kokkusobimatu niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust”.

| (41) | Seega peab vaadeldavate meetmete näol, selleks et neid saaks käsitleda riigiabina, olema tegemist riigi poolt ja riigi ressurssidest antava abiga. |
| --- | --- |

(41)

Seega peab vaadeldavate meetmete näol, selleks et neid saaks käsitleda riigiabina, olema tegemist riigi poolt ja riigi ressurssidest antava abiga.

| (42) | Kutseliitude süsteemi ja kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete olemuse vaatlemisel uuris komisjon asjaolu, kas neid saab käsitleda riigi ressurssidena, lähtuvalt ka Euroopa Kohtu 30. mai 2013. aasta otsusest kohtuasjas C-677/11: „Doux élevages”. |
| --- | --- |

(42)

Kutseliitude süsteemi ja kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete olemuse vaatlemisel uuris komisjon asjaolu, kas neid saab käsitleda riigi ressurssidena, lähtuvalt ka Euroopa Kohtu 30. mai 2013. aasta otsusest kohtuasjas C-677/11: „Doux élevages”.

Euroopa Kohtu tehtud otsus kohtuasjas „Doux Élevages”

| (43) | „Doux élevages” kohtuotsuses vastas Euroopa Kohus eelotsusetaotlusele, mis puudutas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1, eeskätt mõiste „riigi ressursid” tõlgendamist olukordades, mis on seotud kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksetega. |
| --- | --- |

(43)

„Doux élevages” kohtuotsuses vastas Euroopa Kohus eelotsusetaotlusele, mis puudutas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1, eeskätt mõiste „riigi ressursid” tõlgendamist olukordades, mis on seotud kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksetega.

| (44) | Kohus tegi otsuse, mille kohaselt liikmesriigi asutuse otsus, millega laiendatakse ühe põllumajandussektori kõikidele ettevõtjatele kokkulepet, millega (nagu põhikohtuasjas kõne all oleva tootmisharudevahelise kokkuleppega) kehtestatakse liikmesriigi asutuse tunnustatud tootmisharudevahelises organisatsioonis maksed ja muudetakse need seeläbi kohustuslikuks, et oleks võimalik rakendada meetmeid, mis puudutavad teavitamist, reklaami, välissuhteid, kvaliteedi tagamist, teadusuuringuid ja asjaomase sektori huvide kaitsmist, ei kujuta endast riigiabi. |
| --- | --- |

(44)

Kohus tegi otsuse, mille kohaselt liikmesriigi asutuse otsus, millega laiendatakse ühe põllumajandussektori kõikidele ettevõtjatele kokkulepet, millega (nagu põhikohtuasjas kõne all oleva tootmisharudevahelise kokkuleppega) kehtestatakse liikmesriigi asutuse tunnustatud tootmisharudevahelises organisatsioonis maksed ja muudetakse need seeläbi kohustuslikuks, et oleks võimalik rakendada meetmeid, mis puudutavad teavitamist, reklaami, välissuhteid, kvaliteedi tagamist, teadusuuringuid ja asjaomase sektori huvide kaitsmist, ei kujuta endast riigiabi.

| (45) | Kohtuotsuses märkis Euroopa Kohus, et need maksed pärinevad eraettevõtjatelt, kes tegelevad asjaomastel turgudel majandustegevusega, ning see mehhanism ei sisalda riigi ressursside otsest või kaudset üleandmist. Kõnealustest maksetest moodustunud summad ei liigu riigieelarve või mõne muu avalik-õigusliku asutuse kaudu ning riik ei loovuta mis tahes vormis ressursse (olgu need siis maksud, lõivud, tasud või muud maksed), mis oleks siseriikliku õiguse kohaselt tulnud tasuda riigieelarvesse. |
| --- | --- |

(45)

Kohtuotsuses märkis Euroopa Kohus, et need maksed pärinevad eraettevõtjatelt, kes tegelevad asjaomastel turgudel majandustegevusega, ning see mehhanism ei sisalda riigi ressursside otsest või kaudset üleandmist. Kõnealustest maksetest moodustunud summad ei liigu riigieelarve või mõne muu avalik-õigusliku asutuse kaudu ning riik ei loovuta mis tahes vormis ressursse (olgu need siis maksud, lõivud, tasud või muud maksed), mis oleks siseriikliku õiguse kohaselt tulnud tasuda riigieelarvesse.

| (46) | Kohtu väitel säilitavad kõnealused maksed eraõigusliku laadi kogu oma teekonna jooksul ning ametiasutused ei saa neist maksetest saadud vahendeid teatavate ettevõtjate toetamiseks tegelikult kasutada. Asjaomased tootmisharudevahelised organisatsioonid otsustavad ise, kuidas kasutada neid ressursse, mis on täielikult suunatud nende endi kindlaks määratud eesmärkide saavutamisele. Samuti ei ole need vahendid pidevalt riigi kontrolli all ning need ei ole riigiasutustele kättesaadavad. |
| --- | --- |

(46)

Kohtu väitel säilitavad kõnealused maksed eraõigusliku laadi kogu oma teekonna jooksul ning ametiasutused ei saa neist maksetest saadud vahendeid teatavate ettevõtjate toetamiseks tegelikult kasutada. Asjaomased tootmisharudevahelised organisatsioonid otsustavad ise, kuidas kasutada neid ressursse, mis on täielikult suunatud nende endi kindlaks määratud eesmärkide saavutamisele. Samuti ei ole need vahendid pidevalt riigi kontrolli all ning need ei ole riigiasutustele kättesaadavad.

| (47) | Võimaliku mõju kohta, mida liikmesriik võib tootmisharudevahelise organisatsiooni toimimisele avaldada oma otsusega laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet sektori kõikidele ettevõtjatele, leidis kohus, et see ei muuda ülaltoodud järeldusi. Kohus rõhutas, et kõnealused õigusnormid ei anna pädevale asutusele õigust juhtida või mõjutada rahaliste vahendite haldamist. |
| --- | --- |

(47)

Võimaliku mõju kohta, mida liikmesriik võib tootmisharudevahelise organisatsiooni toimimisele avaldada oma otsusega laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet sektori kõikidele ettevõtjatele, leidis kohus, et see ei muuda ülaltoodud järeldusi. Kohus rõhutas, et kõnealused õigusnormid ei anna pädevale asutusele õigust juhtida või mõjutada rahaliste vahendite haldamist.

| (48) | Lisaks sellele tuleneb riiklike pädevate kohtute kohtupraktikast, et kooskõlas põllumajandusseadustiku sätetega, mis käsitlevad tootmisharudevahelise organisatsiooni raames makseid kehtestava kokkuleppe laiendamist, ei tule ametiasutustel allutada kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid muule kontrollile kui nõuetekohasuse ja seadusele vastavuse kontroll. Ametiasutused tegutsevad vaid n-ö vahendina, selleks et muuta kohustuslikuks maksed, mis tootmisharudevahelised organisatsioonid on kehtestanud omaenda määratletud eesmärkide elluviimiseks. Kohus rõhutas samuti, et tootmisharudevaheliste organisatsioonide kasutatavad eraõiguslikud vahendid ei muutu „avalikeks” pelgalt seetõttu, et neid kasutatakse koos summadega, mis võivad pärineda riigieelarvest. |
| --- | --- |

(48)

Lisaks sellele tuleneb riiklike pädevate kohtute kohtupraktikast, et kooskõlas põllumajandusseadustiku sätetega, mis käsitlevad tootmisharudevahelise organisatsiooni raames makseid kehtestava kokkuleppe laiendamist, ei tule ametiasutustel allutada kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid muule kontrollile kui nõuetekohasuse ja seadusele vastavuse kontroll. Ametiasutused tegutsevad vaid n-ö vahendina, selleks et muuta kohustuslikuks maksed, mis tootmisharudevahelised organisatsioonid on kehtestanud omaenda määratletud eesmärkide elluviimiseks. Kohus rõhutas samuti, et tootmisharudevaheliste organisatsioonide kasutatavad eraõiguslikud vahendid ei muutu „avalikeks” pelgalt seetõttu, et neid kasutatakse koos summadega, mis võivad pärineda riigieelarvest.

| (49) | Kohus märkis ühtlasi, et ei riigi pädevus tunnustada tootmisharudevahelist organisatsiooni vastavalt põllumajandusseadustiku artiklile L.632.1 ega ka riigi pädevus laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet selle seadustiku artiklite L.632–3 ja L.632–4 alusel sektori kõikidele ettevõtjatele ei võimalda teha järeldust, et tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevus on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(49)

Kohus märkis ühtlasi, et ei riigi pädevus tunnustada tootmisharudevahelist organisatsiooni vastavalt põllumajandusseadustiku artiklile L.632.1 ega ka riigi pädevus laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet selle seadustiku artiklite L.632–3 ja L.632–4 alusel sektori kõikidele ettevõtjatele ei võimalda teha järeldust, et tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevus on seostatav riigiga.

| (50) | Menetluse algatamise otsustes antud komisjoni hinnang riigiabi olemasolu kohta ja eeskätt riigi vahendite kasutamise ja tegevuse riigiga seostamise kohta tugines sõnaselgelt väidetele, mida kohus oli välja toonud seoses ülalnimetatud kohtuotsuses „Doux élevages”. |
| --- | --- |

(50)

Menetluse algatamise otsustes antud komisjoni hinnang riigiabi olemasolu kohta ja eeskätt riigi vahendite kasutamise ja tegevuse riigiga seostamise kohta tugines sõnaselgelt väidetele, mida kohus oli välja toonud seoses ülalnimetatud kohtuotsuses „Doux élevages”.

Kohtuotsuse Doux Élevages kohaldamine käesoleva otsuse asjaolude suhtes

| (51) | Kutseliit Val'Hor: samalaadselt teiste Prantsuse kutsealadevaheliste organisatsioonidega on kutseliidu olemasolu, ülesanded ja tegevus allutatud riikliku ametiasutuse antud tunnustusele. Kutseliit jääb siiski eraõiguslikuks juriidiliseks isikuks ja ei muutu riikliku ametiasutuse osaks, sest Prantsuse ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et riigi roll on piiratud kutseliidu tunnustamise ning liidu pädevuses olevate kokkulepete laiendamisega. |
| --- | --- |

(51)

Kutseliit Val'Hor: samalaadselt teiste Prantsuse kutsealadevaheliste organisatsioonidega on kutseliidu olemasolu, ülesanded ja tegevus allutatud riikliku ametiasutuse antud tunnustusele. Kutseliit jääb siiski eraõiguslikuks juriidiliseks isikuks ja ei muutu riikliku ametiasutuse osaks, sest Prantsuse ametiasutuste esitatud teabest ilmneb, et riigi roll on piiratud kutseliidu tunnustamise ning liidu pädevuses olevate kokkulepete laiendamisega.

| (52) | Kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete mehhanism: põllumajandusseadustiku artikli L.632–6 kohaselt, mis ei välista maksete kohustuslikku laadi, on endiselt tegemist eraõiguslike nõuetega. Neid ei edastata riigieelarve vahendite ega riikliku asutuse või avaliku ametiasutuse kontrollitava asutuse kaudu. Põllumajandusseadustiku sätetest ilmneb, et riigi roll piirdub kõnealuste kokkulepete laiendamisega, samas kui kutsealadevaheline liit, kõnealusel juhul Val'Hor, määrab kindlaks maksete määra ja otsustab nende kasutamise üle vastavalt tema enda kindlaksmääratud eesmärkidele. |
| --- | --- |

(52)

Kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete mehhanism: põllumajandusseadustiku artikli L.632–6 kohaselt, mis ei välista maksete kohustuslikku laadi, on endiselt tegemist eraõiguslike nõuetega. Neid ei edastata riigieelarve vahendite ega riikliku asutuse või avaliku ametiasutuse kontrollitava asutuse kaudu. Põllumajandusseadustiku sätetest ilmneb, et riigi roll piirdub kõnealuste kokkulepete laiendamisega, samas kui kutsealadevaheline liit, kõnealusel juhul Val'Hor, määrab kindlaks maksete määra ja otsustab nende kasutamise üle vastavalt tema enda kindlaksmääratud eesmärkidele.

| (53) | Kõnealuste eesmärkide kohta, mida kutsealadevahelised organisatsioonid eeskätt läbi oma tegevuse püüavad saavutada, märkis Euroopa kohus „Doux élevages” kohtuotsuses, et põllumajandusseadustiku artikkel L.632–3 ei luba seada kokkuleppe laiendamist sõltuvusse konkreetsete, fikseeritud ja ametiasutuste määratletud eesmärkide järgimisest, vaid loetleb mitteammendavalt väga üldised ja erinevad eesmärgid, mida tootmisharudevaheline kokkulepe peab edendama, et pädev haldusasutus saaks seda laiendada. |
| --- | --- |

(53)

Kõnealuste eesmärkide kohta, mida kutsealadevahelised organisatsioonid eeskätt läbi oma tegevuse püüavad saavutada, märkis Euroopa kohus „Doux élevages” kohtuotsuses, et põllumajandusseadustiku artikkel L.632–3 ei luba seada kokkuleppe laiendamist sõltuvusse konkreetsete, fikseeritud ja ametiasutuste määratletud eesmärkide järgimisest, vaid loetleb mitteammendavalt väga üldised ja erinevad eesmärgid, mida tootmisharudevaheline kokkulepe peab edendama, et pädev haldusasutus saaks seda laiendada.

| (54) | „Doux élevages” kohtuotsusest ilmneb, et ametiasutused ei saa kõnealustest maksetest saadud vahendeid teatavate ettevõtjate toetamiseks tegelikult kasutada. Asjaomane tootmisharudevaheline organisatsioon otsustab ise, kuidas kasutada neid ressursse, mis on täielikult suunatud tema enda kindlaks määratud eesmärkide saavutamisele. Samuti ei ole need vahendid pidevalt riigi kontrolli all ning need ei ole riigiasutustele kättesaadavad. Kõnealused õigusnormid ei anna pädevale asutusele õigust juhtida või mõjutada rahaliste vahendite haldamist. Kohus täpsustas samuti, et võimalik mõju, mida liikmesriik võib tootmisharudevahelise organisatsiooni toimimisele avaldada oma otsusega laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet sektori kõikidele ettevõtjatele, ei muuda ülaltoodud järeldusi. |
| --- | --- |

(54)

„Doux élevages” kohtuotsusest ilmneb, et ametiasutused ei saa kõnealustest maksetest saadud vahendeid teatavate ettevõtjate toetamiseks tegelikult kasutada. Asjaomane tootmisharudevaheline organisatsioon otsustab ise, kuidas kasutada neid ressursse, mis on täielikult suunatud tema enda kindlaks määratud eesmärkide saavutamisele. Samuti ei ole need vahendid pidevalt riigi kontrolli all ning need ei ole riigiasutustele kättesaadavad. Kõnealused õigusnormid ei anna pädevale asutusele õigust juhtida või mõjutada rahaliste vahendite haldamist. Kohus täpsustas samuti, et võimalik mõju, mida liikmesriik võib tootmisharudevahelise organisatsiooni toimimisele avaldada oma otsusega laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet sektori kõikidele ettevõtjatele, ei muuda ülaltoodud järeldusi.

| (55) | Kohus rõhutas, et tootmisharudevaheliste organisatsioonide kasutatavad eraõiguslikud vahendid ei muutu „avalikeks” pelgalt seetõttu, et neid kasutatakse koos summadega, mis võivad pärineda riigieelarvest, ning üksnes asjaolu, et teatud asjaomast tegevust rahastatakse samaaegselt France-Agrimeri toetuste abil, ei võimalda kõnealuseid kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid käsitada riigi ressurssidena, kuivõrd puuduvad tunnused, mille kohaselt need toetused oleksid võimaldanud riigil piisaval määral juhtida kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete kogumisest saadavaid vahendeid. |
| --- | --- |

(55)

Kohus rõhutas, et tootmisharudevaheliste organisatsioonide kasutatavad eraõiguslikud vahendid ei muutu „avalikeks” pelgalt seetõttu, et neid kasutatakse koos summadega, mis võivad pärineda riigieelarvest, ning üksnes asjaolu, et teatud asjaomast tegevust rahastatakse samaaegselt France-Agrimeri toetuste abil, ei võimalda kõnealuseid kohustuslikuks muudetud vabatahtlikke makseid käsitada riigi ressurssidena, kuivõrd puuduvad tunnused, mille kohaselt need toetused oleksid võimaldanud riigil piisaval määral juhtida kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete kogumisest saadavaid vahendeid.

| (56) | Kohus täpsustas seejuures, et ei riigi pädevus tunnustada tootmisharudevahelist organisatsiooni vastavalt põllumajandusseadustiku artiklile L.632–1 ega ka riigi pädevus laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet selle seadustiku artiklite L.632–3 ja L.632–4 alusel sektori kõikidele ettevõtjatele ei võimalda teha järeldust, et tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevus on seostatav riigiga. |
| --- | --- |

(56)

Kohus täpsustas seejuures, et ei riigi pädevus tunnustada tootmisharudevahelist organisatsiooni vastavalt põllumajandusseadustiku artiklile L.632–1 ega ka riigi pädevus laiendada tootmisharudevahelist kokkulepet selle seadustiku artiklite L.632–3 ja L.632–4 alusel sektori kõikidele ettevõtjatele ei võimalda teha järeldust, et tootmisharudevahelise organisatsiooni tegevus on seostatav riigiga.

| (57) | Eelnevates põhjendustes toodud põhjustel leiab komisjon, et kutsealadevahelise liidu Val'Hor tegevuse rahastamisel kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed ei pärinenud riigi ressurssidest ning sellest tulenevalt ei ole kõnealuse rahastamise näol tegemist riigiabiga. |
| --- | --- |

(57)

Eelnevates põhjendustes toodud põhjustel leiab komisjon, et kutsealadevahelise liidu Val'Hor tegevuse rahastamisel kohustuslikuks muudetud vabatahtlikud maksed ei pärinenud riigi ressurssidest ning sellest tulenevalt ei ole kõnealuse rahastamise näol tegemist riigiabiga.

VII.   KOKKUVÕTE

| (58) | Eelnevast tuleneb, et tegevuse rahastamisel kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete abil ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, |
| --- | --- |

(58)

Eelnevast tuleneb, et tegevuse rahastamisel kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete abil ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kutseliidu Val'Hor müügiedendus-, reklaamimeetmete, tehnilise abi ning teadus- ja arendustegevuse rahastamise puhul kohustuslikuks muudetud vabatahtlike maksete abil ajavahemikul 2005–2014 ei ole tegemist riigiabiga Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 107 lõike 1 tähenduses, ilma et see piiraks otsuse vastuvõtmist küsimuses, kas riigi antava toetuse näol kutsealadevahelisele organisatsioonile on tegemist riigiabiga või mitte või kas kõnealusele tegevusele antavate toetuste näol on tegemist riigiabiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 9. aprill 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Dacian CIOLOȘ

---

(1)  ELT C 66, 6.3.2012, lk 32.

1

(2)  Otsus kohtuasjas nr C-345/02, 15.7.2004.

2

(3)  Otsus kohtuasjas nr T-136/05: Salvat père & fils jt vs. komisjon, 20.9.2007.

3

vs.

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/66

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS,

27. juuni 2014,

milles käsitletakse teatavaid ajutisi kaitsemeetmeid seoses sigade Aafrika katkuga Lätis

(teatavaks tehtud numbri C(2014) 4536 all)

(Ainult lätikeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2014/417/EL)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ veterinaarkontrollide kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 3,

võttes arvesse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ, milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle, (2) eriti selle artikli 10 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Sigade Aafrika katk on kodu- ja metssigade populatsioone kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises. |
| --- | --- |

(1)

Sigade Aafrika katk on kodu- ja metssigade populatsioone kahjustav nakkuslik viirushaigus, mis võib rängalt mõjutada seakasvatuse tulusust, tekitades häireid liidusiseses kaubanduses ja kolmandatesse riikidesse eksportimises.

| (2) | Sigade Aafrika katku puhkemise korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse seakasvatusettevõtetesse ja metssigadele. Seetõttu võib see elussigadega või sigadest valmistatud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist muudesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse. |
| --- | --- |

(2)

Sigade Aafrika katku puhkemise korral on oht, et haigusetekitaja võib levida muudesse seakasvatusettevõtetesse ja metssigadele. Seetõttu võib see elussigadega või sigadest valmistatud toodetega kauplemisel levida ühest liikmesriigist muudesse liikmesriikidesse ja kolmandatesse riikidesse.

| (3) | Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ, (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 9 on kõnealuse taudi puhkemise korral ette nähtud kehtestada kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse artiklites 10 ja 11 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu direktiiviga 2002/60/EÜ, (3) on kehtestatud liidus kohaldatavad miinimummeetmed sigade Aafrika katku tõrjeks. Direktiivi 2002/60/EÜ artikliga 9 on kõnealuse taudi puhkemise korral ette nähtud kehtestada kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse artiklites 10 ja 11 osutatud meetmeid.

| (4) | Läti teatas komisjonile, milline on olukord liikmesriigi territooriumil seoses sigade Aafrika katkuga, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 9 kohaselt kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklite 10 ja 11 kohaseid meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Läti teatas komisjonile, milline on olukord liikmesriigi territooriumil seoses sigade Aafrika katkuga, ning kehtestas direktiivi 2002/60/EÜ artikli 9 kohaselt kaitse- ja järelevalvetsoonid, kus kohaldatakse kõnealuse direktiivi artiklite 10 ja 11 kohaseid meetmeid.

| (5) | Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise ärahoidmiseks on vaja koostöös asjaomase liikmesriigiga koostada liidu tasandil Lätis sigade Aafrika katku suhtes kehtestatud piirangutsoonide, s.o kaitse- ja järelevalvetsoonide (edaspidi „piirangutsoonid”) loetelu. |
| --- | --- |

(5)

Liidusiseses kaubanduses tarbetute häirete tekkimise ja kolmandate riikide poolt põhjendamatute kaubandustõkete kehtestamise ärahoidmiseks on vaja koostöös asjaomase liikmesriigiga koostada liidu tasandil Lätis sigade Aafrika katku suhtes kehtestatud piirangutsoonide, s.o kaitse- ja järelevalvetsoonide (edaspidi „piirangutsoonid”) loetelu.

| (6) | Järelikult tuleks kuni toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmise koosolekuni esitada Läti piirangutsoonide loetelu ning piirangutsoonide kehtivusaeg käesoleva otsuse lisas. |
| --- | --- |

(6)

Järelikult tuleks kuni toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmise koosolekuni esitada Läti piirangutsoonide loetelu ning piirangutsoonide kehtivusaeg käesoleva otsuse lisas.

| (7) | Käesolev otsus tuleb läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel kohtumisel, |
| --- | --- |

(7)

Käesolev otsus tuleb läbi vaadata toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee järgmisel kohtumisel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Läti tagab, et direktiivi 2002/60/EÜ artikli 9 kohaselt kehtestatud kaitse- ja järelevalvetsoonid hõlmavad vähemalt käesoleva otsuse lisas loetletud piirkondi.

Artikkel 2

Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 31. Juulini 2014.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Brüssel, 27. juuni 2014

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Tonio BORG

---

(1)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.

1

(2)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

2

(3)  Nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/60/EÜ, millega kehtestatakse erisätted sigade Aafrika katku tõrjeks ja muudetakse direktiivi 92/119/EMÜ seoses Tescheni haiguse ja sigade Aafrika katkuga (EÜT L 192, 20.7.2002, lk 27).

3

---

LISA

| Piirkonnad Lätis | Artiklis 1 viidatud piirangutsoonid | Kohaldamise lõppkuupäev |
| --- | --- | --- |
| Kaitsetsoon | Krāslavas novada Robežnieku pagasts, Dagdas novada Asūnes pagasts | 31. juuli 2014 |
| Järelevalvetsoon | Krāslavas novada Indras, Kalniešu, Skaistas pagasti; Dagdas novada Konstantinovas, Dagdas, Svariņu, Bērziņu un Ķepovas pagasti; Dagdas pilsēta | 31. juuli 2014 |

Piirkonnad Lätis

Artiklis 1 viidatud piirangutsoonid

Kohaldamise lõppkuupäev

Kaitsetsoon

Krāslavas novada Robežnieku pagasts, Dagdas novada Asūnes pagasts

31. juuli 2014

Järelevalvetsoon

Krāslavas novada Indras, Kalniešu, Skaistas pagasti; Dagdas novada Konstantinovas, Dagdas, Svariņu, Bērziņu un Ķepovas pagasti; Dagdas pilsēta

31. juuli 2014

---

| 1.7.2014 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 192/68 |
| --- | --- | --- | --- |

1.7.2014

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 192/68

---

EUROOPA KESKPANGA OTSUS,

16. juuni 2014,

millega muudetakse otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB tingimuste kohta

(EKP/2014/27)

(2014/418/EL)

EUROOPA KESKPANGA JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 127 lõiget 2,

võttes arvesse Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, eelkõige selle artikleid 11.6, 17, 22 ja 23,

võttes arvesse 5. detsembri 2012. aasta suunist EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta, (1) eelkõige selle artikli 8 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Suunises EKP/2012/27 sätestati maksemooduli kontode ja nende allkontode tasustamine viisil, mis võiks sattuda vastuollu EKP nõukogu otsusega langetada hoiustamise püsivõimaluse määra alla null protsendi. |
| --- | --- |

(1)

Suunises EKP/2012/27 sätestati maksemooduli kontode ja nende allkontode tasustamine viisil, mis võiks sattuda vastuollu EKP nõukogu otsusega langetada hoiustamise püsivõimaluse määra alla null protsendi.

| (2) | Seetõttu on suunist EKP/2012/27 muudetud suunisega EKP/2014/25, (2) et võimalikud vastuolud kõrvaldada. |
| --- | --- |

(2)

Seetõttu on suunist EKP/2012/27 muudetud suunisega EKP/2014/25, (2) et võimalikud vastuolud kõrvaldada.

| (3) | Sellega seoses on vaja muuta otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB, (3) et kajastada TARGET2-ECBs muudatusi, mis on sätestatud suunises EKP/2014/25 maksemooduli kontode ja nende allkontode tasustamise osas, |
| --- | --- |

(3)

Sellega seoses on vaja muuta otsust EKP/2007/7 TARGET2-ECB, (3) et kajastada TARGET2-ECBs muudatusi, mis on sätestatud suunises EKP/2014/25 maksemooduli kontode ja nende allkontode tasustamise osas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse EKP/2007/7 muutmine

Otsuse EKP/2007/7 lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | artiklisse 1 lisatakse järgmised mõisted:






  „— | ‘deposit facility’ means a Eurosystem standing facility which counterparties may use to make overnight deposits with an NCB at a pre-specified deposit rate, |
| --- | --- | --- |

1)

artiklisse 1 lisatakse järgmised mõisted:

„—

‘deposit facility’ means a Eurosystem standing facility which counterparties may use to make overnight deposits with an NCB at a pre-specified deposit rate,

| — | ‘deposit facility rate’ means the interest rate applicable to the deposit facility,”; |
| --- | --- |

—

‘deposit facility rate’ means the interest rate applicable to the deposit facility,”;

| 2) | artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   PM accounts and their sub-accounts shall be remunerated either at zero per cent or the deposit facility rate, whichever is lower.” |
| --- | --- |

2)

artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   PM accounts and their sub-accounts shall be remunerated either at zero per cent or the deposit facility rate, whichever is lower.”

Artikkel 2

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Frankfurt Maini ääres, 16. juuni 2014

EKP president

Mario DRAGHI

---

(1)  ELT L 30, 30.1.2013, lk 1.

1

(2)  Suunis EKP/2014/25, 5 juuni 2014, millega muudetakse suunist EKP/2012/27 üleeuroopalise automatiseeritud reaalajalise brutoarvelduste kiirülekandesüsteemi (TARGET2) kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 120).

2

(3)  Otsus EKP/2007/7 TARGET2-ECB, 24. juuli 2007, tingimuste kohta (ELT L 237, 8.9.2007, lk 71).

3

---