# Úradný vestník C 271/19.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 271 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Zväzok 5719. augusta 2014 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 271

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Zväzok 5719. augusta 2014

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | UZNESENIA |
| | Výbor regiónov |
| | 107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014 |
| 2014/C 271/01 | Uznesenie Výboru regiónov — 20. výročie založenia Výboru regiónov — Posilnenie miestnych a regionálnych orgánov v Európskej únii | 1 |
| 2014/C 271/02 | Uznesenie Výboru regiónov — Návrhy Výboru regiónov na nové legislatívne obdobie Európskej únie | 6 |
| | STANOVISKÁ |
| | Výbor regiónov |
| | 107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014 |
| 2014/C 271/03 | Stanovisko Výboru regiónov – Smerom k integrovanému programu pre mestá v Európskej únii | 11 |
| 2014/C 271/04 | Stanovisko Výboru regiónov – Súbor opatrení v oblasti mestskej mobility | 18 |
| 2014/C 271/05 | Stanovisko Výboru regiónov – 7. environmentálny akčný program a udržateľné mestá | 25 |
| 2014/C 271/06 | Stanovisko Výboru regiónov – Budúca politika EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí | 30 |
| 2014/C 271/07 | Stanovisko Výboru regiónov – Európska stratégia v oblasti bezdomovstva | 36 |
| 2014/C 271/08 | Stanovisko Výboru regiónov – Stratégia EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR) | 40 |
| 2014/C 271/09 | Stanovisko Výboru regiónov – Viacúrovňové riadenie pri podpore stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 a uplatňovaní cieľov z Aiči | 45 |
| 2014/C 271/10 | Stanovisko Výboru regiónov – Plnenie rozpočtu EÚ | 53 |
| 2014/C 271/11 | Stanovisko Výboru regiónov – Návrh rozpočtu EÚ na rok 2015 | 58 |
| 2014/C 271/12 | Stanovisko Výboru regiónov – Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti | 61 |
| 2014/C 271/13 | Stanovisko Výboru regiónov – Poľnohospodárske genetické zdroje – od zachovania po udržateľné využívanie | 66 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014

2014/C 271/01

Uznesenie Výboru regiónov — 20. výročie založenia Výboru regiónov — Posilnenie miestnych a regionálnych orgánov v Európskej únii

1

2014/C 271/02

Uznesenie Výboru regiónov — Návrhy Výboru regiónov na nové legislatívne obdobie Európskej únie

6

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014

2014/C 271/03

Stanovisko Výboru regiónov – Smerom k integrovanému programu pre mestá v Európskej únii

11

2014/C 271/04

Stanovisko Výboru regiónov – Súbor opatrení v oblasti mestskej mobility

18

2014/C 271/05

Stanovisko Výboru regiónov – 7. environmentálny akčný program a udržateľné mestá

25

2014/C 271/06

Stanovisko Výboru regiónov – Budúca politika EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí

30

2014/C 271/07

Stanovisko Výboru regiónov – Európska stratégia v oblasti bezdomovstva

36

2014/C 271/08

Stanovisko Výboru regiónov – Stratégia EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR)

40

2014/C 271/09

Stanovisko Výboru regiónov – Viacúrovňové riadenie pri podpore stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 a uplatňovaní cieľov z Aiči

45

2014/C 271/10

Stanovisko Výboru regiónov – Plnenie rozpočtu EÚ

53

2014/C 271/11

Stanovisko Výboru regiónov – Návrh rozpočtu EÚ na rok 2015

58

2014/C 271/12

Stanovisko Výboru regiónov – Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti

61

2014/C 271/13

Stanovisko Výboru regiónov – Poľnohospodárske genetické zdroje – od zachovania po udržateľné využívanie

66

| | III   Prípravné akty |
| --- | --- |
| | VÝBOR REGIÓNOV |
| | 107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014 |
| 2014/C 271/14 | Stanovisko Výboru regiónov – Pracovná mobilita a posilnenie siete EURES | 70 |
| 2014/C 271/15 | Stanovisko Výboru regiónov – Štrukturálne reformy bánk EÚ a transparentnosť tieňového bankovníctva | 87 |

III   Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014

2014/C 271/14

Stanovisko Výboru regiónov – Pracovná mobilita a posilnenie siete EURES

70

2014/C 271/15

Stanovisko Výboru regiónov – Štrukturálne reformy bánk EÚ a transparentnosť tieňového bankovníctva

87

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

UZNESENIA

Výbor regiónov

107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/1

---

Uznesenie Výboru regiónov

20. výročie založenia Výboru regiónov

Posilnenie miestnych a regionálnych orgánov v Európskej únii

2014/C 271/01

VÝBOR REGIÓNOV

| — | so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie, ktoré mu udelili nové výsady a povinnosti v rámci európskeho politického systému; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Zmluvu o Európskej únii a Zmluvu o fungovaní Európskej únie, ktoré mu udelili nové výsady a povinnosti v rámci európskeho politického systému;

| — | so zreteľom na svoje Vyhlásenie o poslaní, v ktorom sa definuje ako politické zhromaždenie združujúce regionálnych a miestnych zástupcov, ktoré má dvojitú funkciu zabezpečovať demokratické a územné zastúpenie v rozhodovacom procese Únie; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na svoje Vyhlásenie o poslaní, v ktorom sa definuje ako politické zhromaždenie združujúce regionálnych a miestnych zástupcov, ktoré má dvojitú funkciu zabezpečovať demokratické a územné zastúpenie v rozhodovacom procese Únie;

| — | so zreteľom na Dohodu o spolupráci s Európskym parlamentom, ktorá bola podpísaná 5. februára 2014 a ktorá formálne potvrdzuje spoločnú vôľu posilniť demokratickú legitímnosť Únie; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o spolupráci s Európskym parlamentom, ktorá bola podpísaná 5. februára 2014 a ktorá formálne potvrdzuje spoločnú vôľu posilniť demokratickú legitímnosť Únie;

| — | so zreteľom na Protokol o spolupráci medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov, ktorý bol podpísaný 16. februára 2012 a ktorý posilňuje jeho účasť na realizácii ročného pracovného programu a na legislatívnom plánovaní; |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Protokol o spolupráci medzi Európskou komisiou a Výborom regiónov, ktorý bol podpísaný 16. februára 2012 a ktorý posilňuje jeho účasť na realizácii ročného pracovného programu a na legislatívnom plánovaní;

| — | žiada, aby bola uznaná jedinečná úloha, ktorú plní už dvadsať rokov v službách Európskej únie v snahe zabezpečiť rešpektovanie zásady subsidiarity a proporcionality a brániť ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

—

žiada, aby bola uznaná jedinečná úloha, ktorú plní už dvadsať rokov v službách Európskej únie v snahe zabezpečiť rešpektovanie zásady subsidiarity a proporcionality a brániť ciele hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

| — | zdôrazňuje, že prostredníctvom svojej poradnej úlohy má čoraz väčší vplyv na navrhovanie európskej legislatívy a že v legislatívnom procese Európskej únie zohráva politickú úlohu, keďže jeho hlavným poslaním je zabezpečiť, aby sa odborné znalosti miestnych a regionálnych orgánov o zavádzaní a uplatňovaní právnych predpisov EÚ využívali v legislatívnom procese; |
| --- | --- |

—

zdôrazňuje, že prostredníctvom svojej poradnej úlohy má čoraz väčší vplyv na navrhovanie európskej legislatívy a že v legislatívnom procese Európskej únie zohráva politickú úlohu, keďže jeho hlavným poslaním je zabezpečiť, aby sa odborné znalosti miestnych a regionálnych orgánov o zavádzaní a uplatňovaní právnych predpisov EÚ využívali v legislatívnom procese;

| — | sa rozhodol, že pri príležitosti osláv dvadsiateho výročia svojho založenia vykoná výhľadovú analýzu svojej politickej a inštitucionálnej úlohy v riadení Európskej únie a podelí sa o svoju víziu budúcnosti európskeho integračného procesu; |
| --- | --- |

—

sa rozhodol, že pri príležitosti osláv dvadsiateho výročia svojho založenia vykoná výhľadovú analýzu svojej politickej a inštitucionálnej úlohy v riadení Európskej únie a podelí sa o svoju víziu budúcnosti európskeho integračného procesu;

| — | navrhuje preto vypracovať plán, ktorý by sa sústredil na tri strategické ciele zamerané na obnovu dynamiky Európskej únie; |
| --- | --- |

—

navrhuje preto vypracovať plán, ktorý by sa sústredil na tri strategické ciele zamerané na obnovu dynamiky Európskej únie;

| 1. | Získať pre Európsku úniu väčšiu podporu a dôveru európskych občanov |
| --- | --- |

1.

Získať pre Európsku úniu väčšiu podporu a dôveru európskych občanov

| 1.1. | na základe výsledkov nedávnych volieb do Európskeho parlamentu konštatuje, že je potrebné posilniť dôveru občanov v Európsku úniu, aby jej činnosť viac zohľadňovala ich obavy a bola skutočným prínosom; |
| --- | --- |

1.1.

na základe výsledkov nedávnych volieb do Európskeho parlamentu konštatuje, že je potrebné posilniť dôveru občanov v Európsku úniu, aby jej činnosť viac zohľadňovala ich obavy a bola skutočným prínosom;

| 1.2. | vyzdvihuje úlohu, ktorú zohráva ako hovorca miestnych a regionálnych orgánov a ktorá má pre úspešnú realizáciu európskeho projektu strategický význam – aj v zmysle „Európy regiónov“; zdôrazňuje, že je dôležitým sprostredkovateľom, ktorý tlmočí záujmy, zastupuje úroveň riadenia, ktorá je najbližšie k občanom, a tak umožňuje, aby tieto záujmy boli zohľadnené pri navrhovaní politiky Európskej únie; |
| --- | --- |

1.2.

vyzdvihuje úlohu, ktorú zohráva ako hovorca miestnych a regionálnych orgánov a ktorá má pre úspešnú realizáciu európskeho projektu strategický význam – aj v zmysle „Európy regiónov“; zdôrazňuje, že je dôležitým sprostredkovateľom, ktorý tlmočí záujmy, zastupuje úroveň riadenia, ktorá je najbližšie k občanom, a tak umožňuje, aby tieto záujmy boli zohľadnené pri navrhovaní politiky Európskej únie;

| 1.3. | zo zreteľom na zákonne stanovené právomoci na európskej a vnútroštátnej úrovni sa domnieva, že európske inštitúcie, členské štáty a miestne a regionálne orgány majú spoločnú povinnosť zabezpečiť, aby právne predpisy Európskej únie boli primeranejšie, a to prostredníctvom transparentnejších postupov, znížením administratívnej záťaže a zavedením mechanizmov, ktoré umožnia analyzovať vplyv činnosti EÚ na každodenný život občanov; |
| --- | --- |

1.3.

zo zreteľom na zákonne stanovené právomoci na európskej a vnútroštátnej úrovni sa domnieva, že európske inštitúcie, členské štáty a miestne a regionálne orgány majú spoločnú povinnosť zabezpečiť, aby právne predpisy Európskej únie boli primeranejšie, a to prostredníctvom transparentnejších postupov, znížením administratívnej záťaže a zavedením mechanizmov, ktoré umožnia analyzovať vplyv činnosti EÚ na každodenný život občanov;

| 1.4. | so zreteľom na prieskumy Eurobarometra zdôrazňuje dôveru, ktorú európski občania vkladajú do volených zástupcov na miestnej a regionálnej úrovni, a ich očakávania, že budú do väčšej miery zapájaní do európskeho riadenia, a preto považuje za dôležité posilniť svoje postavenie politického zhromaždenia tým, že bude v európskom, ale aj vo vnútroštátnom, regionálnom a miestnom rámci vyzdvihovať výkon európskeho, miestneho a regionálneho mandátu svojich členov; |
| --- | --- |

1.4.

so zreteľom na prieskumy Eurobarometra zdôrazňuje dôveru, ktorú európski občania vkladajú do volených zástupcov na miestnej a regionálnej úrovni, a ich očakávania, že budú do väčšej miery zapájaní do európskeho riadenia, a preto považuje za dôležité posilniť svoje postavenie politického zhromaždenia tým, že bude v európskom, ale aj vo vnútroštátnom, regionálnom a miestnom rámci vyzdvihovať výkon európskeho, miestneho a regionálneho mandátu svojich členov;

| 1.5. | potvrdí svoju demokratickú legitímnosť a politickú identitu ako európska inštitúcia, ktorá je politickým zhromaždením regionálnych a miestnych zástupcov Európskej únie, a má v úmysle viac zviditeľniť svoje stanoviská a postoje a zvýšiť ich politický vplyv; zaväzuje sa, že posilní svoje politické aktivity v spolupráci s politickými stranami a skupinami na všetkých úrovniach; |
| --- | --- |

1.5.

potvrdí svoju demokratickú legitímnosť a politickú identitu ako európska inštitúcia, ktorá je politickým zhromaždením regionálnych a miestnych zástupcov Európskej únie, a má v úmysle viac zviditeľniť svoje stanoviská a postoje a zvýšiť ich politický vplyv; zaväzuje sa, že posilní svoje politické aktivity v spolupráci s politickými stranami a skupinami na všetkých úrovniach;

| 1.6. | má tiež v úmysle v plnej miere využiť svoj osobitný územný charakter, aby zlepšil svoju schopnosť ovplyvňovať rozhodovací postup, a tak spojil prínos svojich národných delegácií a sietí územných expertov pri plnení svojho poslania; |
| --- | --- |

1.6.

má tiež v úmysle v plnej miere využiť svoj osobitný územný charakter, aby zlepšil svoju schopnosť ovplyvňovať rozhodovací postup, a tak spojil prínos svojich národných delegácií a sietí územných expertov pri plnení svojho poslania;

| 1.7. | vyzýva členské štáty, aby pri vymenovaní členov zabezpečili také politické zastúpenie, ktoré bude odrážať výsledky miestnych a regionálnych volieb, ako aj rešpektovanie zásady rovnosti pohlaví a rovnosti príležitostí, a zdôrazňuje, že je nevyhnutné urýchliť postupy vymenovania; |
| --- | --- |

1.7.

vyzýva členské štáty, aby pri vymenovaní členov zabezpečili také politické zastúpenie, ktoré bude odrážať výsledky miestnych a regionálnych volieb, ako aj rešpektovanie zásady rovnosti pohlaví a rovnosti príležitostí, a zdôrazňuje, že je nevyhnutné urýchliť postupy vymenovania;

| 1.8. | zasadzuje sa za rovnoprávne postavenie žien a mužov vo všetkých oblastiach svojej činnosti s cieľom zabezpečiť demokratickú legitímnosť Únie; |
| --- | --- |

1.8.

zasadzuje sa za rovnoprávne postavenie žien a mužov vo všetkých oblastiach svojej činnosti s cieľom zabezpečiť demokratickú legitímnosť Únie;

| 1.9. | opakovane pripomína, že Európska únia potrebuje skutočný systém viacúrovňového riadenia, ktorý by zaručoval účinnú spoluprácu medzi mestami, regiónmi a členskými štátmi; zdôrazňuje, že Európska únia by sa preto mala zaoberať oblasťami, v ktorých treba konať, a nemala by vytvárať nové pravidlá v súvislosti s otázkami, ktoré je najvhodnejšie riešiť na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni; |
| --- | --- |

1.9.

opakovane pripomína, že Európska únia potrebuje skutočný systém viacúrovňového riadenia, ktorý by zaručoval účinnú spoluprácu medzi mestami, regiónmi a členskými štátmi; zdôrazňuje, že Európska únia by sa preto mala zaoberať oblasťami, v ktorých treba konať, a nemala by vytvárať nové pravidlá v súvislosti s otázkami, ktoré je najvhodnejšie riešiť na celoštátnej, regionálnej alebo miestnej úrovni;

Výbor regiónov pomáha stelesňovať konkrétnu Európu

| 1.10. | má v úmysle plne podporovať svojich členov pri plnení úlohy vyslancov Európy v regiónoch, mestách a obciach a naopak, s cieľom utužiť ich kontakty s európskymi občanmi; |
| --- | --- |

1.10.

má v úmysle plne podporovať svojich členov pri plnení úlohy vyslancov Európy v regiónoch, mestách a obciach a naopak, s cieľom utužiť ich kontakty s európskymi občanmi;

| 1.11. | domnieva sa preto, že je mimoriadne dôležité, aby sa v informačných kanceláriách Európskeho parlamentu a na zastúpeniach Európskej komisie v členských štátoch zaviedol nástroj na podporu aktivít členov výboru s cieľom podporiť ich interakciu s poslancami EP v ich volebných obvodoch; je pripravený poskytnúť pomoc pri organizovaní decentralizovaných komunikačných kampaní o prioritných aktivitách Európskej únie a o vplyve jej legislatívy na miestnej a regionálnej úrovni so zreteľom na úradné jazyky príslušného územia; |
| --- | --- |

1.11.

domnieva sa preto, že je mimoriadne dôležité, aby sa v informačných kanceláriách Európskeho parlamentu a na zastúpeniach Európskej komisie v členských štátoch zaviedol nástroj na podporu aktivít členov výboru s cieľom podporiť ich interakciu s poslancami EP v ich volebných obvodoch; je pripravený poskytnúť pomoc pri organizovaní decentralizovaných komunikačných kampaní o prioritných aktivitách Európskej únie a o vplyve jej legislatívy na miestnej a regionálnej úrovni so zreteľom na úradné jazyky príslušného územia;

| 1.12. | má v úmysle viac pomáhať svojim členom v ich územných samosprávach, najmä pri organizovaní diskusií s občanmi, ako aj pri osobitných schôdzach obecných a regionálnych zastupiteľstiev venovaných aktuálnym európskym témam, prípadne návrhom európskych iniciatív občanov; |
| --- | --- |

1.12.

má v úmysle viac pomáhať svojim členom v ich územných samosprávach, najmä pri organizovaní diskusií s občanmi, ako aj pri osobitných schôdzach obecných a regionálnych zastupiteľstiev venovaných aktuálnym európskym témam, prípadne návrhom európskych iniciatív občanov;

| 1.13. | vyzdvihuje svoje politické aktivity, ktoré predstavujú platformu pre dialóg o územnom rozmere Európskej únie, vrátane samitov regiónov a miest, ktoré ponúkajú príležitosť viesť diskusie o budúcnosti Európy a o rozvoji územných samospráv z dlhodobejšieho hľadiska; |
| --- | --- |

1.13.

vyzdvihuje svoje politické aktivity, ktoré predstavujú platformu pre dialóg o územnom rozmere Európskej únie, vrátane samitov regiónov a miest, ktoré ponúkajú príležitosť viesť diskusie o budúcnosti Európy a o rozvoji územných samospráv z dlhodobejšieho hľadiska;

| 1.14. | plánuje posilniť svoju medziinštitucionálnu komunikačnú stratégiu a žiada, aby sa prepracovala komunikačná stratégia Európskej únie a zasadzuje sa za nový spôsob komunikácie s verejnosťou v jasnom a zrozumiteľnom jazyku; zdôrazňuje kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych médií, ako aj sociálnych sietí v snahe zlepšiť spôsob vnímania Európskej únie a propagovať jej politiky a konkrétne kroky; |
| --- | --- |

1.14.

plánuje posilniť svoju medziinštitucionálnu komunikačnú stratégiu a žiada, aby sa prepracovala komunikačná stratégia Európskej únie a zasadzuje sa za nový spôsob komunikácie s verejnosťou v jasnom a zrozumiteľnom jazyku; zdôrazňuje kľúčovú úlohu miestnych a regionálnych médií, ako aj sociálnych sietí v snahe zlepšiť spôsob vnímania Európskej únie a propagovať jej politiky a konkrétne kroky;

| 2. | Pokračovať v európskej integrácii na základe obnovenej metódy Spoločenstva, ktorá bude plne zohľadňovať spoločnú zodpovednosť rôznych úrovní riadenia |
| --- | --- |

2.

Pokračovať v európskej integrácii na základe obnovenej metódy Spoločenstva, ktorá bude plne zohľadňovať spoločnú zodpovednosť rôznych úrovní riadenia

Výbor regiónov propaguje nový spôsob fungovania Európskej únie

| 2.1. | zastáva názor, že viacúrovňové riadenie by malo byť jednou zo zásad, z ktorých by obnovená metóda spoločenstva mala vychádzať, aby sa mohlo pokračovať v európskej integrácii; |
| --- | --- |

2.1.

zastáva názor, že viacúrovňové riadenie by malo byť jednou zo zásad, z ktorých by obnovená metóda spoločenstva mala vychádzať, aby sa mohlo pokračovať v európskej integrácii;

| 2.2. | má v úmysle dohliadať na to, aby zásady viacúrovňového riadenia boli zohľadňované prijatím Charty viacúrovňového riadenia v Európe, ktorú schválil v apríli 2014; |
| --- | --- |

2.2.

má v úmysle dohliadať na to, aby zásady viacúrovňového riadenia boli zohľadňované prijatím Charty viacúrovňového riadenia v Európe, ktorú schválil v apríli 2014;

| 2.3. | súhlasí s myšlienkou rozšíriť potenciál etického kódexu pre uplatňovanie zásady partnerstva, ktorý sa už uplatňuje v legislatíve v súvislosti s politikou súdržnosti, aj na iné oblasti činnosti Európskej únie. |
| --- | --- |

2.3.

súhlasí s myšlienkou rozšíriť potenciál etického kódexu pre uplatňovanie zásady partnerstva, ktorý sa už uplatňuje v legislatíve v súvislosti s politikou súdržnosti, aj na iné oblasti činnosti Európskej únie.

Výbor regiónov bráni výsady a právomoci regionálnych a miestnych orgánov

| 2.4. | ľutuje, že kríza priamo zasiahla autonómnosť a akcieschopnosť miestnych a regionálnych orgánov; bude preto využívať správy Kongresu regionálnych a miestnych samospráv Rady Európy zamerané na jednotlivé krajiny s cieľom sledovať vývoj procesu decentralizácie a regionalizácie v Európskej únii; |
| --- | --- |

2.4.

ľutuje, že kríza priamo zasiahla autonómnosť a akcieschopnosť miestnych a regionálnych orgánov; bude preto využívať správy Kongresu regionálnych a miestnych samospráv Rady Európy zamerané na jednotlivé krajiny s cieľom sledovať vývoj procesu decentralizácie a regionalizácie v Európskej únii;

| 2.5. | bude dohliadať na rešpektovanie výsad miestnych a regionálnych orgánov v koordinačných mechanizmoch na celoeurópskej úrovni; domnieva sa preto, že je nesmierne dôležité, aby miestne a regionálne samosprávy mohli disponovať finančnými prostriedkami, ktoré by zodpovedali decentralizácii právomocí; |
| --- | --- |

2.5.

bude dohliadať na rešpektovanie výsad miestnych a regionálnych orgánov v koordinačných mechanizmoch na celoeurópskej úrovni; domnieva sa preto, že je nesmierne dôležité, aby miestne a regionálne samosprávy mohli disponovať finančnými prostriedkami, ktoré by zodpovedali decentralizácii právomocí;

| 2.6. | zasadzuje sa za to, aby sa väčšmi zohľadňoval miestny a regionálny rozmer stratégie rozširovania, susedskej politiky a rozvojovej politiky Európskej únie; |
| --- | --- |

2.6.

zasadzuje sa za to, aby sa väčšmi zohľadňoval miestny a regionálny rozmer stratégie rozširovania, susedskej politiky a rozvojovej politiky Európskej únie;

Výbor regiónov presadzuje zásady subsidiarity, proporcionality a viacúrovňového riadenia

| 2.7. | opakovane vyzdvihuje význam subsidiarity, ktorá je základnou demokratickou zásadou a dôležitým spôsobom, ako zlepšiť kvalitu nariadení EÚ a zvýšiť prínos EÚ, ako aj znížiť administratívnu záťaž; zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť dôraz na dodržiavanie zásady proporcionality; upozorňuje na úsilie, ktoré vyvíja na zabezpečenie dodržiavania týchto zásad prostredníctvom svojej monitorovacej stratégie a konzultácií s miestnymi a regionálnymi samosprávami; |
| --- | --- |

2.7.

opakovane vyzdvihuje význam subsidiarity, ktorá je základnou demokratickou zásadou a dôležitým spôsobom, ako zlepšiť kvalitu nariadení EÚ a zvýšiť prínos EÚ, ako aj znížiť administratívnu záťaž; zdôrazňuje, že je dôležité zvýšiť dôraz na dodržiavanie zásady proporcionality; upozorňuje na úsilie, ktoré vyvíja na zabezpečenie dodržiavania týchto zásad prostredníctvom svojej monitorovacej stratégie a konzultácií s miestnymi a regionálnymi samosprávami;

| 2.8. | zdôrazňuje, že na to nadväzuje zásada partnerstva a viacúrovňového riadenia; |
| --- | --- |

2.8.

zdôrazňuje, že na to nadväzuje zásada partnerstva a viacúrovňového riadenia;

| 2.9. | prevezme svoju zodpovednosť v diskusii o prehodnotení právomocí v Európskej únii, ktorej cieľom je posilniť prínos činnosti Európskej únie a nemá byť len konfrontáciou názorov presadzujúcich „viac“ alebo „menej“ Európy; |
| --- | --- |

2.9.

prevezme svoju zodpovednosť v diskusii o prehodnotení právomocí v Európskej únii, ktorej cieľom je posilniť prínos činnosti Európskej únie a nemá byť len konfrontáciou názorov presadzujúcich „viac“ alebo „menej“ Európy;

| 2.10. | bude posilňovať účinok svojich stanovísk spustením svojho nástroja na konzultácie s územnou základňou a koordináciu okrem iného s regiónmi s legislatívnymi právomocami a združeniami zastupujúcimi územné samosprávy; |
| --- | --- |

2.10.

bude posilňovať účinok svojich stanovísk spustením svojho nástroja na konzultácie s územnou základňou a koordináciu okrem iného s regiónmi s legislatívnymi právomocami a združeniami zastupujúcimi územné samosprávy;

| 2.11. | má v úmysle posilniť svoj vplyv počas celého legislatívneho cyklu, aby si mohol v prípade potreby uplatniť svoje právo obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie; |
| --- | --- |

2.11.

má v úmysle posilniť svoj vplyv počas celého legislatívneho cyklu, aby si mohol v prípade potreby uplatniť svoje právo obrátiť sa na Súdny dvor Európskej únie;

| 2.12. | preto nadviaže štruktúrovanejšiu spoluprácu s Európskym parlamentom, národnými parlamentmi a v prípade potreby s druhými komorami, ktoré na národnej úrovni zastupujú územný rozmer, ale aj s regionálnymi parlamentmi, a bude podporovať postup včasného varovania zo strany regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

2.12.

preto nadviaže štruktúrovanejšiu spoluprácu s Európskym parlamentom, národnými parlamentmi a v prípade potreby s druhými komorami, ktoré na národnej úrovni zastupujú územný rozmer, ale aj s regionálnymi parlamentmi, a bude podporovať postup včasného varovania zo strany regionálnych orgánov;

Výbor regiónov prispieva k analýze územného vplyvu európskej legislatívy

| 2.13. | víta dosiahnutý pokrok, ktorý mu umožňuje zapojiť sa do navrhovania legislatívy už v ranom štádiu; preto bude v budúcnosti venovať osobitnú pozornosť analýze územného vplyvu a vytvoreniu územných ukazovateľov; z toho dôvodu pripomína, že v záujme lepšej tvorby právnych predpisov je potrebné zaručiť zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do mechanizmov inštitucionálnej spolupráce; |
| --- | --- |

2.13.

víta dosiahnutý pokrok, ktorý mu umožňuje zapojiť sa do navrhovania legislatívy už v ranom štádiu; preto bude v budúcnosti venovať osobitnú pozornosť analýze územného vplyvu a vytvoreniu územných ukazovateľov; z toho dôvodu pripomína, že v záujme lepšej tvorby právnych predpisov je potrebné zaručiť zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do mechanizmov inštitucionálnej spolupráce;

| 2.14. | bude viac rozvíjať svoje schopnosti v tejto oblasti a bude sa snažiť svoje odborné poznatky, ktoré mu pomáhajú plniť si poradnú úlohu, zlepšiť tým, že v konzultačných postupoch v súvislosti so svojimi stanoviskami, analýzami územného vplyvu a dodržiavaním zásady subsidiarity a proporcionality zohľadní poznatky miestnych a regionálnych samospráv a európskych územných združení; |
| --- | --- |

2.14.

bude viac rozvíjať svoje schopnosti v tejto oblasti a bude sa snažiť svoje odborné poznatky, ktoré mu pomáhajú plniť si poradnú úlohu, zlepšiť tým, že v konzultačných postupoch v súvislosti so svojimi stanoviskami, analýzami územného vplyvu a dodržiavaním zásady subsidiarity a proporcionality zohľadní poznatky miestnych a regionálnych samospráv a európskych územných združení;

| 2.15. | navrhuje zapojiť miestne a regionálne orgány do programu REFIT (regulačná vhodnosť a efektívnosť) s cieľom zlepšiť kvalitu právnych predpisov a ich prijatie občanmi; |
| --- | --- |

2.15.

navrhuje zapojiť miestne a regionálne orgány do programu REFIT (regulačná vhodnosť a efektívnosť) s cieľom zlepšiť kvalitu právnych predpisov a ich prijatie občanmi;

| 3. | Posilniť inštitucionálne zastúpenie regionálnych a miestnych orgánov v rozhodovacom procese |
| --- | --- |

3.

Posilniť inštitucionálne zastúpenie regionálnych a miestnych orgánov v rozhodovacom procese

| 3.1. | žiada, aby bola uznaná jeho legitímnosť, jedinečné postavenie a komplementárnosť v rámci inštitucionálnej štruktúry Európskej únie, a má v úmysle brániť svoju politickú nezávislosť a funkčnú autonómnosť a potvrdiť, že má nielen poradnú funkciu, ale aj úlohu politickej inštitúcie, a to tak, že bude účinnejšie monitorovať svoje stanoviská a intenzívnejšie rozvíjať svoje kontakty a spoluprácu s Európskym parlamentom, Európskou komisiou a Radou; |
| --- | --- |

3.1.

žiada, aby bola uznaná jeho legitímnosť, jedinečné postavenie a komplementárnosť v rámci inštitucionálnej štruktúry Európskej únie, a má v úmysle brániť svoju politickú nezávislosť a funkčnú autonómnosť a potvrdiť, že má nielen poradnú funkciu, ale aj úlohu politickej inštitúcie, a to tak, že bude účinnejšie monitorovať svoje stanoviská a intenzívnejšie rozvíjať svoje kontakty a spoluprácu s Európskym parlamentom, Európskou komisiou a Radou;

| 3.2. | bude sa sústrediť na svoju hlavnú úlohu; zameraním pozornosti a zdrojov na legislatívny proces EÚ sa posilní politická úloha VR ako poradného orgánu a odôvodnia sa všetky dodatočné právomoci, ktoré by mohol v budúcnosti požadovať; |
| --- | --- |

3.2.

bude sa sústrediť na svoju hlavnú úlohu; zameraním pozornosti a zdrojov na legislatívny proces EÚ sa posilní politická úloha VR ako poradného orgánu a odôvodnia sa všetky dodatočné právomoci, ktoré by mohol v budúcnosti požadovať;

| 3.3. | svoju budúcu stratégiu plánuje v etapách, pričom z krátkodobého hľadiska chce využiť všetky možnosti, ktoré ponúka Lisabonská zmluva, a z dlhodobejšieho hľadiska v rámci prepracovania zmlúv; |
| --- | --- |

3.3.

svoju budúcu stratégiu plánuje v etapách, pričom z krátkodobého hľadiska chce využiť všetky možnosti, ktoré ponúka Lisabonská zmluva, a z dlhodobejšieho hľadiska v rámci prepracovania zmlúv;

Posilnená úloha tvorcu politiky v kontexte Lisabonskej zmluvy

| 3.4. | žiada, aby v súlade so zásadou lojálnej spolupráce konzultácia s výborom zaväzovala inštitúcie, ktoré s ním konzultujú, aby rešpektovali jeho inštitucionálne právomoci a neoslobodzovala ich od povinnosti uviesť dôvody, pre ktoré jeho hlavné odporúčania boli alebo neboli prijaté; |
| --- | --- |

3.4.

žiada, aby v súlade so zásadou lojálnej spolupráce konzultácia s výborom zaväzovala inštitúcie, ktoré s ním konzultujú, aby rešpektovali jeho inštitucionálne právomoci a neoslobodzovala ich od povinnosti uviesť dôvody, pre ktoré jeho hlavné odporúčania boli alebo neboli prijaté;

| 3.5. | víta skutočnosť, že Európsky parlament čoraz viac konzultuje s výborom, a od pozitívneho vplyvu politickej spolupráce stanovenej prostredníctvom dohody o spolupráci očakáva, že sa zavedie recipročný systém, pokiaľ ide o účasť spravodajcov na príslušných aktivitách komisií VR a výborov EP; |
| --- | --- |

3.5.

víta skutočnosť, že Európsky parlament čoraz viac konzultuje s výborom, a od pozitívneho vplyvu politickej spolupráce stanovenej prostredníctvom dohody o spolupráci očakáva, že sa zavedie recipročný systém, pokiaľ ide o účasť spravodajcov na príslušných aktivitách komisií VR a výborov EP;

| 3.6. | vo vzťahu k európskemu zákonodarcovi zdôrazňuje, že je potrebné kvalitatívne a kvantitatívne posilniť spoluprácu výboru s Európskym parlamentom a Radou Európskej únie; má v úmysle klásť väčší dôraz na legislatívne návrhy a posilniť zapojenie svojich spravodajcov počas celého legislatívneho procesu s cieľom podporiť monitorovanie svojich návrhov na zmeny legislatívnych textov, ku ktorým sa vyjadruje; |
| --- | --- |

3.6.

vo vzťahu k európskemu zákonodarcovi zdôrazňuje, že je potrebné kvalitatívne a kvantitatívne posilniť spoluprácu výboru s Európskym parlamentom a Radou Európskej únie; má v úmysle klásť väčší dôraz na legislatívne návrhy a posilniť zapojenie svojich spravodajcov počas celého legislatívneho procesu s cieľom podporiť monitorovanie svojich návrhov na zmeny legislatívnych textov, ku ktorým sa vyjadruje;

| 3.7. | žiada, aby mu bol priznaný štatút pozorovateľa pri trojstranných rokovaniach o otázkach, ktoré sa musia povinne konzultovať s výborom; |
| --- | --- |

3.7.

žiada, aby mu bol priznaný štatút pozorovateľa pri trojstranných rokovaniach o otázkach, ktoré sa musia povinne konzultovať s výborom;

| 3.8. | odporúča organizovať medziparlamentné zasadnutia, na ktorých môžu jeho členovia, poslanci Európskeho parlamentu a poslanci regionálnych parlamentov diskutovať o aktuálnych európskych otázkach a o vplyve európskej legislatívy; |
| --- | --- |

3.8.

odporúča organizovať medziparlamentné zasadnutia, na ktorých môžu jeho členovia, poslanci Európskeho parlamentu a poslanci regionálnych parlamentov diskutovať o aktuálnych európskych otázkach a o vplyve európskej legislatívy;

| 3.9. | pokúsi sa intenzívnejšie zapojiť do navrhovania a realizácie jednotlivých bodov programov predsedníctiev, ktoré sú dôležité pre miestne a regionálne samosprávy, a bude lepšie spolupracovať s Radou ako takou, a najmä s regionálnymi ministrami, ktorí v nej zasadajú; |
| --- | --- |

3.9.

pokúsi sa intenzívnejšie zapojiť do navrhovania a realizácie jednotlivých bodov programov predsedníctiev, ktoré sú dôležité pre miestne a regionálne samosprávy, a bude lepšie spolupracovať s Radou ako takou, a najmä s regionálnymi ministrami, ktorí v nej zasadajú;

| 3.10. | žiada, aby zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov a prípadne aj orgánov s legislatívnymi právomocami boli zapájaní do činnosti pracovných skupín Európskej komisie a Rady v prípadoch, keď majú prerokúvané politiky veľký územný význam; |
| --- | --- |

3.10.

žiada, aby zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov a prípadne aj orgánov s legislatívnymi právomocami boli zapájaní do činnosti pracovných skupín Európskej komisie a Rady v prípadoch, keď majú prerokúvané politiky veľký územný význam;

| 3.11. | víta vzťahy nadviazané s predsedníctvom Európskej rady, ktoré by sa mali štruktúrovať tak, aby sa územná konzultácia stala trvalým prínosom, najmä v rámci prípravy zasadnutí Európskej rady; |
| --- | --- |

3.11.

víta vzťahy nadviazané s predsedníctvom Európskej rady, ktoré by sa mali štruktúrovať tak, aby sa územná konzultácia stala trvalým prínosom, najmä v rámci prípravy zasadnutí Európskej rady;

| 3.12. | je mimoriadne spokojný s vývojom spolupráce s Európskou komisiou, najmä vo fáze predlegislatívnej konzultácie, pripomína však svoju žiadosť, aby sa prostredníctvom aktuálnych otázok zaviedla prax systematicky predkladať európskemu výkonnému orgánu písomné a ústne otázky týkajúce sa politických odporúčaní výboru; |
| --- | --- |

3.12.

je mimoriadne spokojný s vývojom spolupráce s Európskou komisiou, najmä vo fáze predlegislatívnej konzultácie, pripomína však svoju žiadosť, aby sa prostredníctvom aktuálnych otázok zaviedla prax systematicky predkladať európskemu výkonnému orgánu písomné a ústne otázky týkajúce sa politických odporúčaní výboru;

| 3.13. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol výbor v čo najskoršom štádiu zapojený do ročného a viacročného plánovania Európskej únie, aby mohol prispieť k stanovovaniu strategických a politických rozhodnutí pre Európu; okrem toho žiada, aby bol už od začiatku zapojený do procesu vymenovania členov Komisie zodpovedných za regionálnu politiku, a to už od budúceho funkčného obdobia 2014 – 2019; |
| --- | --- |

3.13.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby bol výbor v čo najskoršom štádiu zapojený do ročného a viacročného plánovania Európskej únie, aby mohol prispieť k stanovovaniu strategických a politických rozhodnutí pre Európu; okrem toho žiada, aby bol už od začiatku zapojený do procesu vymenovania členov Komisie zodpovedných za regionálnu politiku, a to už od budúceho funkčného obdobia 2014 – 2019;

| 3.14. | odporúča, aby boli miestne a regionálne orgány zapájané do mechanizmov hospodárskeho riadenia, a domnieva sa, že je legitímne, aby bol zapojený do hospodárskeho dialógu medzi Európskou komisiou a Európskym parlamentom a aby sa zaručila účasť jeho členov na parlamentnom pracovnom týždni Európskeho parlamentu spolu s poslancami Európskeho parlamentu a národných parlamentov; |
| --- | --- |

3.14.

odporúča, aby boli miestne a regionálne orgány zapájané do mechanizmov hospodárskeho riadenia, a domnieva sa, že je legitímne, aby bol zapojený do hospodárskeho dialógu medzi Európskou komisiou a Európskym parlamentom a aby sa zaručila účasť jeho členov na parlamentnom pracovnom týždni Európskeho parlamentu spolu s poslancami Európskeho parlamentu a národných parlamentov;

| 3.15. | žiada, aby sa pri zahrnutí Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii do právneho rámca Európskej únie zaviedla horizontálna doložka, ktorá umožní, aby sa s výborom konzultovalo v oblastiach spoločných právomocí, pokiaľ ide o opatrenia na koordináciu hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti, a v oblastiach týkajúcich sa podpornej, koordinačnej a doplňujúcej činnosti; |
| --- | --- |

3.15.

žiada, aby sa pri zahrnutí Zmluvy o stabilite, koordinácii a správe v hospodárskej a menovej únii do právneho rámca Európskej únie zaviedla horizontálna doložka, ktorá umožní, aby sa s výborom konzultovalo v oblastiach spoločných právomocí, pokiaľ ide o opatrenia na koordináciu hospodárskej politiky a politiky zamestnanosti, a v oblastiach týkajúcich sa podpornej, koordinačnej a doplňujúcej činnosti;

| 3.16. | v prípade revízie zmlúv týkajúcej sa inštitucionálneho rámca Európskej únie opakovane žiada:






  — | aby mu bol oficiálne priznaný štatút inštitúcie, |
| --- | --- | --- |

3.16.

v prípade revízie zmlúv týkajúcej sa inštitucionálneho rámca Európskej únie opakovane žiada:

—

aby mu bol oficiálne priznaný štatút inštitúcie,

| — | aby mu bolo udelené právo uplatniť postup súhlasu v súvislosti s legislatívnymi návrhmi týkajúcimi sa hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti; |
| --- | --- |

—

aby mu bolo udelené právo uplatniť postup súhlasu v súvislosti s legislatívnymi návrhmi týkajúcimi sa hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti;

| 3.17. | navrhuje doplniť do svojho súčasného názvu slovo „európsky“, takže jeho plný názov by bol „Európsky výbor regiónov“; |
| --- | --- |

3.17.

navrhuje doplniť do svojho súčasného názvu slovo „európsky“, takže jeho plný názov by bol „Európsky výbor regiónov“;

| 3.18. | zdôrazňuje skutočnosť, že v konvente, ktorý bude zvolaný s cieľom vykonať revíziu zmlúv, musia byť zástupcovia Výboru regiónov, aby sa v čo najväčšej miere zaručila demokratická legitímnosť; |
| --- | --- |

3.18.

zdôrazňuje skutočnosť, že v konvente, ktorý bude zvolaný s cieľom vykonať revíziu zmlúv, musia byť zástupcovia Výboru regiónov, aby sa v čo najväčšej miere zaručila demokratická legitímnosť;

| 3.19. | poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskemu parlamentu, Rade, Európskej komisii, ako aj predsedovi Európskej rady. |
| --- | --- |

3.19.

poveruje svojho predsedu, aby toto uznesenie postúpil Európskemu parlamentu, Rade, Európskej komisii, ako aj predsedovi Európskej rady.

V Bruseli 25. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/6

---

Uznesenie Výboru regiónov

Návrhy Výboru regiónov na nové legislatívne obdobie Európskej únie

2014/C 271/02

Po voľbách do Európskeho parlamentu a pred novým funkčným obdobím Európskej komisie VÝBOR REGIÓNOV (VR) predkladá očakávania a návrhy na nové legislatívne obdobie Európskej únie:

| 1. | Mestá a regióny Európy sú kľúčovými partnermi pre posilnenie dôvery v Európsku úniu |
| --- | --- |

1.

Mestá a regióny Európy sú kľúčovými partnermi pre posilnenie dôvery v Európsku úniu

| 1.1. | domnieva sa, že hlavnými cieľmi nového legislatívneho obdobia Európskej únie musí byť tvorba väčšieho počtu a lepších pracovných miest, vytváranie udržateľného a územne vyváženého rastu a podpora našich spoločných hodnôt, aby mali občania väčšiu dôveru v európsky projekt; |
| --- | --- |

1.1.

domnieva sa, že hlavnými cieľmi nového legislatívneho obdobia Európskej únie musí byť tvorba väčšieho počtu a lepších pracovných miest, vytváranie udržateľného a územne vyváženého rastu a podpora našich spoločných hodnôt, aby mali občania väčšiu dôveru v európsky projekt;

| 1.2. | zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány sú nielen zdrojom demokratickej legitimity pre EÚ, ale aj hybnou silou pre napredovanie a informovanie v súvislosti s cieľmi EÚ v praxi; pripomína, že viacúrovňové riadenie zabezpečí, že všetky úrovne riadenia spolupracujú pri vykonávaní právomocí, a že subsidiarita a viacúrovňové riadenie sa snúbia so silnou miestnou a regionálnou samosprávou; |
| --- | --- |

1.2.

zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány sú nielen zdrojom demokratickej legitimity pre EÚ, ale aj hybnou silou pre napredovanie a informovanie v súvislosti s cieľmi EÚ v praxi; pripomína, že viacúrovňové riadenie zabezpečí, že všetky úrovne riadenia spolupracujú pri vykonávaní právomocí, a že subsidiarita a viacúrovňové riadenie sa snúbia so silnou miestnou a regionálnou samosprávou;

| 1.3. | pripomína, že hoci sú európske miestne a regionálne orgány zodpovedné za dve tretiny priamych verejných investícií v EÚ, tvrdo ich zasiahla hospodárska a finančná kríza, ktorá viedla k výraznému zníženiu verejných výdavkov o viac ako 20 % v uplynulých troch rokoch a väčším rozdielom medzi jednotlivými regiónmi. Miestne a regionálne orgány sú zároveň často konfrontované s rastúcimi finančnými požiadavkami na riešenie vysokej nezamestnanosti a sociálneho vylúčenia. |
| --- | --- |

1.3.

pripomína, že hoci sú európske miestne a regionálne orgány zodpovedné za dve tretiny priamych verejných investícií v EÚ, tvrdo ich zasiahla hospodárska a finančná kríza, ktorá viedla k výraznému zníženiu verejných výdavkov o viac ako 20 % v uplynulých troch rokoch a väčším rozdielom medzi jednotlivými regiónmi. Miestne a regionálne orgány sú zároveň často konfrontované s rastúcimi finančnými požiadavkami na riešenie vysokej nezamestnanosti a sociálneho vylúčenia.

| 2. | Investície v európskych mestách, obciach a regiónoch v záujme väčšieho počtu pracovných miest, rastu a udržateľnosti |
| --- | --- |

2.

Investície v európskych mestách, obciach a regiónoch v záujme väčšieho počtu pracovných miest, rastu a udržateľnosti

| 2.1. | navrhuje, aby sa využila príležitosť, ktorú ponúka strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020, ktoré sa má uskutočniť koncom roka 2016, s cieľom preskúmať možné zmeny v stropoch platobných rozpočtových prostriedkov v rámci celkového rozpočtu VFR vzhľadom na nárast neuhradených platobných záväzkov (RAL) a čoraz väčšie ťažkosti EÚ plniť svoje právne záväzky a s cieľom zabezpečiť, aby rozpočet zodpovedal vyvíjajúcim sa strategickým prioritám Únie; |
| --- | --- |

2.1.

navrhuje, aby sa využila príležitosť, ktorú ponúka strednodobé preskúmanie/revízia viacročného finančného rámca (VFR) na roky 2014 – 2020, ktoré sa má uskutočniť koncom roka 2016, s cieľom preskúmať možné zmeny v stropoch platobných rozpočtových prostriedkov v rámci celkového rozpočtu VFR vzhľadom na nárast neuhradených platobných záväzkov (RAL) a čoraz väčšie ťažkosti EÚ plniť svoje právne záväzky a s cieľom zabezpečiť, aby rozpočet zodpovedal vyvíjajúcim sa strategickým prioritám Únie;

| 2.2. | žiada Komisiu, aby navrhla opatrenia, ktoré pomôžu zvýšiť absorpčnú kapacitu na úrovni členských štátov, a prehodnotila svoju analýzu o vylúčení štátneho a regionálneho spolufinancovania investičných projektov EÚ z výpočtu rozpočtového deficitu a v strednodobom horizonte zvážila ambicióznejšiu podporu verejných investícií EÚ; |
| --- | --- |

2.2.

žiada Komisiu, aby navrhla opatrenia, ktoré pomôžu zvýšiť absorpčnú kapacitu na úrovni členských štátov, a prehodnotila svoju analýzu o vylúčení štátneho a regionálneho spolufinancovania investičných projektov EÚ z výpočtu rozpočtového deficitu a v strednodobom horizonte zvážila ambicióznejšiu podporu verejných investícií EÚ;

| 2.3. | požaduje predĺženie platnosti a rozšírenie pôsobnosti iniciatívy týkajúcej sa dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 na základe úplného a nezávislého hodnotenia, ktoré sa má vykonať v roku 2015; |
| --- | --- |

2.3.

požaduje predĺženie platnosti a rozšírenie pôsobnosti iniciatívy týkajúcej sa dlhopisov na projekty v rámci stratégie Európa 2020 na základe úplného a nezávislého hodnotenia, ktoré sa má vykonať v roku 2015;

| 2.4. | vyzýva Komisiu, aby predložila oznámenie o kvalite verejných výdavkov, ktoré by okrem iného v EÚ prenieslo zásady OECD pre efektívne verejné investície do budúcej tvorby politík EÚ; |
| --- | --- |

2.4.

vyzýva Komisiu, aby predložila oznámenie o kvalite verejných výdavkov, ktoré by okrem iného v EÚ prenieslo zásady OECD pre efektívne verejné investície do budúcej tvorby politík EÚ;

| 2.5. | navrhuje, aby Komisia predložila zelenú knihu s cieľom posilniť synergie medzi rozpočtom EÚ, národnými rozpočtami a rozpočtami nižších úrovní riadenia, aby sa zabezpečilo optimálne využitie rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

2.5.

navrhuje, aby Komisia predložila zelenú knihu s cieľom posilniť synergie medzi rozpočtom EÚ, národnými rozpočtami a rozpočtami nižších úrovní riadenia, aby sa zabezpečilo optimálne využitie rozpočtu EÚ;

| 2.6. | žiada Komisiu a Európsku investičnú banku, aby zintenzívnila praktickú podporu miestnych a regionálnych orgánov pri posilňovaní ich odborných vedomostí v súvislosti s inovačnými finančnými nástrojmi. |
| --- | --- |

2.6.

žiada Komisiu a Európsku investičnú banku, aby zintenzívnila praktickú podporu miestnych a regionálnych orgánov pri posilňovaní ich odborných vedomostí v súvislosti s inovačnými finančnými nástrojmi.

| 3. | Posilniť územné zameranie politík EÚ a prekonať územné rozdiely v EÚ |
| --- | --- |

3.

Posilniť územné zameranie politík EÚ a prekonať územné rozdiely v EÚ

| 3.1. | vyzýva Komisiu, Európsky parlament a členské štáty, aby obohatili európsku stratégiu pre rast a zamestnanosť o územný rozmer v kontexte jej plánovanej revízie; |
| --- | --- |

3.1.

vyzýva Komisiu, Európsky parlament a členské štáty, aby obohatili európsku stratégiu pre rast a zamestnanosť o územný rozmer v kontexte jej plánovanej revízie;

| 3.2. | požaduje rozsiahlu stratégiu Európskej únie a opatrenia na zachovanie a podporu rozmanitosti v Európe z hľadiska kultúry, dedičstva a jazyka; je pevne presvedčený, že by sa na politickej úrovni mala venovať väčšia pozornosť potenciálu kultúry a dedičstva na vytvorenie udržateľného rastu a pracovných miest; |
| --- | --- |

3.2.

požaduje rozsiahlu stratégiu Európskej únie a opatrenia na zachovanie a podporu rozmanitosti v Európe z hľadiska kultúry, dedičstva a jazyka; je pevne presvedčený, že by sa na politickej úrovni mala venovať väčšia pozornosť potenciálu kultúry a dedičstva na vytvorenie udržateľného rastu a pracovných miest;

| 3.3. | vyzýva tiež na zabezpečenie užšieho zapojenia nižšej úrovne riadenia do koordinácie novej ekonomickej a finančnej politiky v rámci európskeho semestra; |
| --- | --- |

3.3.

vyzýva tiež na zabezpečenie užšieho zapojenia nižšej úrovne riadenia do koordinácie novej ekonomickej a finančnej politiky v rámci európskeho semestra;

| 3.4. | žiada Komisiu, aby preskúmala výsledky zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do plánovania, uplatňovania a možného preprogramovania dohôd o partnerstve a operačných programov, ako to vyžadujú nariadenia o európskych štrukturálnych a investičných fondoch a európsky etický kódex týkajúci sa partnerstva, a aby prijala vhodné odporúčania v prípade, ak členské štáty tieto ustanovenia nedodržia; |
| --- | --- |

3.4.

žiada Komisiu, aby preskúmala výsledky zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do plánovania, uplatňovania a možného preprogramovania dohôd o partnerstve a operačných programov, ako to vyžadujú nariadenia o európskych štrukturálnych a investičných fondoch a európsky etický kódex týkajúci sa partnerstva, a aby prijala vhodné odporúčania v prípade, ak členské štáty tieto ustanovenia nedodržia;

| 3.5. | žiada inštitúcie EÚ, aby lepšie zohľadnili územný rozmer v každom ďalšom návrhu na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie, a žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť miestnym a regionálnym vedľajším vplyvom a ich možnému dopadu na udržateľnosť verejných financií a územnú súdržnosť, najmä so zreteľom na nástroj konvergencie a konkurencieschopnosti a iné dôležité hospodárske a fiškálne reformy v EÚ; |
| --- | --- |

3.5.

žiada inštitúcie EÚ, aby lepšie zohľadnili územný rozmer v každom ďalšom návrhu na prehĺbenie hospodárskej a menovej únie, a žiada Európsku komisiu a členské štáty, aby venovali osobitnú pozornosť miestnym a regionálnym vedľajším vplyvom a ich možnému dopadu na udržateľnosť verejných financií a územnú súdržnosť, najmä so zreteľom na nástroj konvergencie a konkurencieschopnosti a iné dôležité hospodárske a fiškálne reformy v EÚ;

| 3.6. | žiada, aby hodnotenie územného vplyvu bolo povinné pri hodnoteniach vplyvu, ktoré vykonáva Komisia; |
| --- | --- |

3.6.

žiada, aby hodnotenie územného vplyvu bolo povinné pri hodnoteniach vplyvu, ktoré vykonáva Komisia;

| 3.7. | vyzýva Komisiu, aby predložila bielu knihu o územnej súdržnosti s cieľom posilniť koncepciu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v záujme riešenia narastajúcich územných rozdielov v EÚ a obnovenia diskusie o meraní kvality života „nad rámec HDP“, keďže medzi regiónmi pretrvávajú rozsiahle ekonomické a sociálne rozdiely, a preto má zásadný význam podporiť politiku hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, pričom treba venovať osobitnú pozornosť menej rozvinutým regiónom; |
| --- | --- |

3.7.

vyzýva Komisiu, aby predložila bielu knihu o územnej súdržnosti s cieľom posilniť koncepciu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v záujme riešenia narastajúcich územných rozdielov v EÚ a obnovenia diskusie o meraní kvality života „nad rámec HDP“, keďže medzi regiónmi pretrvávajú rozsiahle ekonomické a sociálne rozdiely, a preto má zásadný význam podporiť politiku hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti, pričom treba venovať osobitnú pozornosť menej rozvinutým regiónom;

| 3.8. | žiada Komisiu, aby podporila mestský a mestský/vidiecky udržateľný rozvoj prostredníctvom bielej knihy o integrovanom mestskom rozvoji; |
| --- | --- |

3.8.

žiada Komisiu, aby podporila mestský a mestský/vidiecky udržateľný rozvoj prostredníctvom bielej knihy o integrovanom mestskom rozvoji;

| 3.9. | zdôrazňuje potrebu územnej vízie pre Európsku úniu, a preto naliehavo žiada aktualizovať Európsku koncepciu územného rozvoja; |
| --- | --- |

3.9.

zdôrazňuje potrebu územnej vízie pre Európsku úniu, a preto naliehavo žiada aktualizovať Európsku koncepciu územného rozvoja;

| 3.10. | navrhuje klásť osobitný dôraz na rozvoj cezhraničných riešení, medziregionálnych sietí a makroregionálnych stratégií aj prostredníctvom širšieho využívania európskych zoskupení územnej spolupráce ako nástroja pre ostatné politiky EÚ; |
| --- | --- |

3.10.

navrhuje klásť osobitný dôraz na rozvoj cezhraničných riešení, medziregionálnych sietí a makroregionálnych stratégií aj prostredníctvom širšieho využívania európskych zoskupení územnej spolupráce ako nástroja pre ostatné politiky EÚ;

| 3.11. | žiada Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o dokončenie a rozširovanie základnej siete TEN-T a koridorov základnej siete a posilnila zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do prípravy pracovných plánov pre tieto koridory a do platforiem pre koridory. |
| --- | --- |

3.11.

žiada Komisiu, aby zintenzívnila úsilie o dokončenie a rozširovanie základnej siete TEN-T a koridorov základnej siete a posilnila zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do prípravy pracovných plánov pre tieto koridory a do platforiem pre koridory.

| 4. | Príprava Európskej únie na nové politické výzvy |
| --- | --- |

4.

Príprava Európskej únie na nové politické výzvy

Väčšia podpora pre vzdelávanie, odbornú prípravu a kultúru

| 4.1. | žiada Komisiu, aby predložila návrh Európskej koordinácie modernizácie učiteľského povolania; |
| --- | --- |

4.1.

žiada Komisiu, aby predložila návrh Európskej koordinácie modernizácie učiteľského povolania;

| 4.2. | vyzýva Komisiu, aby navrhla rámec kvality pre predškolskú výchovu a starostlivosť o deti a rámec EÚ pre uznávanie zručností a schopností nadobudnutých neformálnym a informálnym vzdelávaním; |
| --- | --- |

4.2.

vyzýva Komisiu, aby navrhla rámec kvality pre predškolskú výchovu a starostlivosť o deti a rámec EÚ pre uznávanie zručností a schopností nadobudnutých neformálnym a informálnym vzdelávaním;

| 4.3. | žiada Komisiu, aby predložila konkrétne návrhy ako zvýšiť digitálnu gramotnosť občanov v akomkoľvek veku; |
| --- | --- |

4.3.

žiada Komisiu, aby predložila konkrétne návrhy ako zvýšiť digitálnu gramotnosť občanov v akomkoľvek veku;

| 4.4. | očakáva od Európskej komisie, že uzná úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri zostavovaní svojich budúcich politík v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí; žiada najmä, aby miestny a regionálny rozmer podpory dodržiavania základných práv a rozvoja komplexnej európskej migračnej politiky začlenila do návrhu svojich činností; |
| --- | --- |

4.4.

očakáva od Európskej komisie, že uzná úlohu miestnych a regionálnych orgánov pri zostavovaní svojich budúcich politík v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí; žiada najmä, aby miestny a regionálny rozmer podpory dodržiavania základných práv a rozvoja komplexnej európskej migračnej politiky začlenila do návrhu svojich činností;

| 4.5. | zdôrazňuje význam systému záruky pre mladých ľudí ako nástroja na boj proti vysokej miere nezamestnanosti mladých a poskytovanie príležitostí mladým Európanom. Výbor preto žiada zvýšenie financovania tohto programu a podpory miestnych a regionálnych orgánov pri príprave, rozvoji a implementácii tohto nástroja; |
| --- | --- |

4.5.

zdôrazňuje význam systému záruky pre mladých ľudí ako nástroja na boj proti vysokej miere nezamestnanosti mladých a poskytovanie príležitostí mladým Európanom. Výbor preto žiada zvýšenie financovania tohto programu a podpory miestnych a regionálnych orgánov pri príprave, rozvoji a implementácii tohto nástroja;

| 4.6. | navrhuje lepšie začleniť kultúru a tvorivosť do revidovanej stratégie Európa 2020 a jej budúcich hlavných iniciatív; |
| --- | --- |

4.6.

navrhuje lepšie začleniť kultúru a tvorivosť do revidovanej stratégie Európa 2020 a jej budúcich hlavných iniciatív;

Nový impulz pre integráciu v mestách a regiónoch Európy

| 4.7. | vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s mestami, miestnymi a regionálnymi orgánmi v ich úsilí o integráciu migrantov, čo predstavuje dôležitý prvok pri plnení cieľov stratégie Európa 2020 a pri reagovaní na demografické výzvy v EÚ; |
| --- | --- |

4.7.

vyzýva Komisiu, aby úzko spolupracovala s mestami, miestnymi a regionálnymi orgánmi v ich úsilí o integráciu migrantov, čo predstavuje dôležitý prvok pri plnení cieľov stratégie Európa 2020 a pri reagovaní na demografické výzvy v EÚ;

| 4.8. | žiada o uznanie demografických zmien ako priority pri tvorbe súvisiacej európskej legislatívy a pri vykonávaní všetkých programov financovania zo zdrojov EÚ na roky 2014 – 2020; |
| --- | --- |

4.8.

žiada o uznanie demografických zmien ako priority pri tvorbe súvisiacej európskej legislatívy a pri vykonávaní všetkých programov financovania zo zdrojov EÚ na roky 2014 – 2020;

| 4.9. | opakuje svoju výzvu na európsku stratégiu v oblasti bezdomovstva; |
| --- | --- |

4.9.

opakuje svoju výzvu na európsku stratégiu v oblasti bezdomovstva;

| 4.10. | žiada Komisiu, aby zintenzívnila úsilie účinne koordinovať a monitorovať politické opatrenia na integráciu Rómov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; navrhuje silnejšiu spoluprácu s Európskou alianciou miest a regiónov pre integráciu Rómov Rady Európy; |
| --- | --- |

4.10.

žiada Komisiu, aby zintenzívnila úsilie účinne koordinovať a monitorovať politické opatrenia na integráciu Rómov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni; navrhuje silnejšiu spoluprácu s Európskou alianciou miest a regiónov pre integráciu Rómov Rady Európy;

Posilnenie konkurencieschopnosti a inovácie na miestnej a regionálnej úrovni

| 4.11. | žiada rozvoj regionálnej iniciatívy Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), ktorá by konkrétne znížila administratívnu záťaž najmä pre malé a stredné podniky; vyzýva na posilnenie úlohy miestnych a regionálnych orgánov pri revízii iniciatívy Small Business Act; |
| --- | --- |

4.11.

žiada rozvoj regionálnej iniciatívy Programu regulačnej vhodnosti a efektívnosti (REFIT), ktorá by konkrétne znížila administratívnu záťaž najmä pre malé a stredné podniky; vyzýva na posilnenie úlohy miestnych a regionálnych orgánov pri revízii iniciatívy Small Business Act;

| 4.12. | žiada Komisiu, aby podporila úlohu stratégií inteligentnej špecializácie v Európe s cieľom riešiť rozdiely v inováciách medzi regiónmi EÚ; požaduje akčný plán pre „postupné dosiahnutie excelentnosti“, ktorý poskytne praktické kroky a stále monitorovanie pri spájaní európskych výskumných programov (Horizont 2020) a európskych štrukturálnych a investičných fondov; |
| --- | --- |

4.12.

žiada Komisiu, aby podporila úlohu stratégií inteligentnej špecializácie v Európe s cieľom riešiť rozdiely v inováciách medzi regiónmi EÚ; požaduje akčný plán pre „postupné dosiahnutie excelentnosti“, ktorý poskytne praktické kroky a stále monitorovanie pri spájaní európskych výskumných programov (Horizont 2020) a európskych štrukturálnych a investičných fondov;

| 4.13. | žiada kroky na dokončenie jednotného trhu prostredníctvom znižovania záťaže pri vykonávaní slobodných a regulovaných povolaní v členských štátoch, a tiež očakáva, že Európska komisia bude iniciovať legislatívne návrhy oznámené v akčnom pláne pre podnikanie 2020 v prvej polovici nového legislatívneho obdobia s cieľom urýchliť vykonávanie akčného plánu a tvorbu pracovných miest na miestnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

4.13.

žiada kroky na dokončenie jednotného trhu prostredníctvom znižovania záťaže pri vykonávaní slobodných a regulovaných povolaní v členských štátoch, a tiež očakáva, že Európska komisia bude iniciovať legislatívne návrhy oznámené v akčnom pláne pre podnikanie 2020 v prvej polovici nového legislatívneho obdobia s cieľom urýchliť vykonávanie akčného plánu a tvorbu pracovných miest na miestnej a regionálnej úrovni;

| 4.14. | požaduje európsky akčný plán pre inovácie vo verejnom sektore s osobitným zameraním na miestnu a regionálnu samosprávu; |
| --- | --- |

4.14.

požaduje európsky akčný plán pre inovácie vo verejnom sektore s osobitným zameraním na miestnu a regionálnu samosprávu;

| 4.15. | navrhuje preskúmanie Bielej knihy: Plán jednotného európskeho dopravného priestoru z roku 2011, ktoré by zahŕňalo diskusiu o budúcnosti dopravnej politiky EÚ po roku 2020; |
| --- | --- |

4.15.

navrhuje preskúmanie Bielej knihy: Plán jednotného európskeho dopravného priestoru z roku 2011, ktoré by zahŕňalo diskusiu o budúcnosti dopravnej politiky EÚ po roku 2020;

Prehodnotenie európskej energetickej stratégie založenej na miestnych a regionálnych riešeniach týkajúcich sa zmeny klímy a udržateľného rozvoja

| 4.16. | vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť úlohe miestnych a regionálnych samospráv pri rozvoji integrovanej európskej energetickej politiky; decentralizované energetické riešenia sú nevyhnutné na zníženie našej závislosti od fosílnych palív, a preto EÚ potrebuje zabezpečiť rovnaké podmienky pre malých producentov energie; |
| --- | --- |

4.16.

vyzýva Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť úlohe miestnych a regionálnych samospráv pri rozvoji integrovanej európskej energetickej politiky; decentralizované energetické riešenia sú nevyhnutné na zníženie našej závislosti od fosílnych palív, a preto EÚ potrebuje zabezpečiť rovnaké podmienky pre malých producentov energie;

| 4.17. | vyzýva Komisiu, aby predložila akčný plán proti energetickej chudobe, ktorý spojí opatrenia na európskej, národnej a regionálnej/miestnej úrovni; |
| --- | --- |

4.17.

vyzýva Komisiu, aby predložila akčný plán proti energetickej chudobe, ktorý spojí opatrenia na európskej, národnej a regionálnej/miestnej úrovni;

| 4.18. | žiada európske inštitúcie a členské štáty, aby dôkladne zvážili úlohu miestnych a regionálnych orgánov, pokiaľ ide o realizáciu ambicióznych a záväzných cieľov na zníženie emisií CO2, podiel energie z obnoviteľných zdrojov a energetickú účinnosti a aby v tejto oblasti ďalej rozvíjali zásadu partnerstva, obdobne ako v rámci politiky súdržnosti EÚ. Takisto vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby rozšírili rozsah pôsobnosti Dohovoru primátorov a starostov ako európskeho nástroja na integráciu miestnych a regionálnych orgánov do politiky EÚ v oblasti zmeny klímy a aby preň vyčlenili primerané rozpočtové prostriedky aj po roku 2020; |
| --- | --- |

4.18.

žiada európske inštitúcie a členské štáty, aby dôkladne zvážili úlohu miestnych a regionálnych orgánov, pokiaľ ide o realizáciu ambicióznych a záväzných cieľov na zníženie emisií CO2, podiel energie z obnoviteľných zdrojov a energetickú účinnosti a aby v tejto oblasti ďalej rozvíjali zásadu partnerstva, obdobne ako v rámci politiky súdržnosti EÚ. Takisto vyzýva inštitúcie EÚ a členské štáty, aby rozšírili rozsah pôsobnosti Dohovoru primátorov a starostov ako európskeho nástroja na integráciu miestnych a regionálnych orgánov do politiky EÚ v oblasti zmeny klímy a aby preň vyčlenili primerané rozpočtové prostriedky aj po roku 2020;

| 4.19. | žiada Európsku komisiu, aby pri revízii a rozvoji rozvojových politík v oblasti vzduchu, vody a hluku uplatňovala prístup orientovaný na zdroje, o. i. s cieľom zabrániť vzniku environmentálnych problémov pri zdroji, a aby zohľadnila skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov, ktoré musia často realizovať príslušné politiky bez toho, aby mali vplyv na zdroje problémov; |
| --- | --- |

4.19.

žiada Európsku komisiu, aby pri revízii a rozvoji rozvojových politík v oblasti vzduchu, vody a hluku uplatňovala prístup orientovaný na zdroje, o. i. s cieľom zabrániť vzniku environmentálnych problémov pri zdroji, a aby zohľadnila skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov, ktoré musia často realizovať príslušné politiky bez toho, aby mali vplyv na zdroje problémov;

Nový impulz pre rozvoj vidieka a poľnohospodársku politiku

| 4.20. | vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla riadnu stratégiu udržateľného rozvoja vidieka založenú na integrovanom územnom prístupe; |
| --- | --- |

4.20.

vyzýva Európsku komisiu, aby navrhla riadnu stratégiu udržateľného rozvoja vidieka založenú na integrovanom územnom prístupe;

| 4.21. | žiada, aby opatrenia záchrannej siete vykonávané v rámci zreformovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) doplnili ďalšie konkrétnejšie zamerané opatrenia na riešenie volatility trhu; |
| --- | --- |

4.21.

žiada, aby opatrenia záchrannej siete vykonávané v rámci zreformovanej spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) doplnili ďalšie konkrétnejšie zamerané opatrenia na riešenie volatility trhu;

| 4.22. | žiada hodnotenie vplyvu zamerané na preskúmanie dôsledkov obchodných dohôd, o ktorých sa v súčasnosti rokuje, pre odvetvie poľnohospodárstva; |
| --- | --- |

4.22.

žiada hodnotenie vplyvu zamerané na preskúmanie dôsledkov obchodných dohôd, o ktorých sa v súčasnosti rokuje, pre odvetvie poľnohospodárstva;

Pokračovať v politike rozširovania EÚ, posilniť partnerstvá so susedmi EÚ a lepšie využiť nástroj decentralizovanej spolupráce

| 4.23. | žiada Komisiu, aby podporila a posilnila úlohu miestnych a regionálnych orgánov z krajín zapojených do procesu rozširovania v reforme verejnej správy a aby venovala osobitnú pozornosť stavu decentralizácie vo výročnej správe o pokroku; |
| --- | --- |

4.23.

žiada Komisiu, aby podporila a posilnila úlohu miestnych a regionálnych orgánov z krajín zapojených do procesu rozširovania v reforme verejnej správy a aby venovala osobitnú pozornosť stavu decentralizácie vo výročnej správe o pokroku;

| 4.24. | zdôrazňuje, že EÚ musí konať rozhodne pri podpore krajín východného partnerstva prostredníctvom podpory posilňovania procesov demokracie a decentralizácie na miestnej a regionálnej úrovni a povzbudzovať využívanie programov spolupráce medzi východným partnerstvom a miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ; |
| --- | --- |

4.24.

zdôrazňuje, že EÚ musí konať rozhodne pri podpore krajín východného partnerstva prostredníctvom podpory posilňovania procesov demokracie a decentralizácie na miestnej a regionálnej úrovni a povzbudzovať využívanie programov spolupráce medzi východným partnerstvom a miestnymi a regionálnymi orgánmi EÚ;

| 4.25. | vyzýva Komisiu, aby využila nástroj európskeho susedstva ako prostriedok na zvýšenie sociálnej a územnej súdržnosti v partnerských krajinách v oblasti Stredozemného mora, ako aj spoluprácu regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

4.25.

vyzýva Komisiu, aby využila nástroj európskeho susedstva ako prostriedok na zvýšenie sociálnej a územnej súdržnosti v partnerských krajinách v oblasti Stredozemného mora, ako aj spoluprácu regionálnych a miestnych orgánov;

| 4.26. | v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby rozšírila program nástroja pre miestnu správu na južné susediace krajiny; požaduje formulovanie a vykonávanie udržateľnej migračnej politiky v regióne Stredomoria so zapojením všetkých zúčastnených strán, a najmä národných vlád a miestnych a regionálnych orgánov; |
| --- | --- |

4.26.

v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby rozšírila program nástroja pre miestnu správu na južné susediace krajiny; požaduje formulovanie a vykonávanie udržateľnej migračnej politiky v regióne Stredomoria so zapojením všetkých zúčastnených strán, a najmä národných vlád a miestnych a regionálnych orgánov;

| 4.27. | žiada, aby boli miestne a regionálne orgány zapojené do rozvoja integračných partnerstiev s tretími krajinami a iných preventívnych iniciatív spojených s podporou cirkulujúcej migrácie; |
| --- | --- |

4.27.

žiada, aby boli miestne a regionálne orgány zapojené do rozvoja integračných partnerstiev s tretími krajinami a iných preventívnych iniciatív spojených s podporou cirkulujúcej migrácie;

| 4.28. | očakáva, že miestne a regionálne orgány budú zapojené do vykonávania územného prístupu k rozvoju vrátane využitia ich bohatých skúseností z decentralizovanej spolupráce pre rozvoj; požaduje príspevok miestnych a regionálnych orgánov k Európskemu roku rozvoja 2015 a podporu miestnych/regionálnych rozvojových stratégií; |
| --- | --- |

4.28.

očakáva, že miestne a regionálne orgány budú zapojené do vykonávania územného prístupu k rozvoju vrátane využitia ich bohatých skúseností z decentralizovanej spolupráce pre rozvoj; požaduje príspevok miestnych a regionálnych orgánov k Európskemu roku rozvoja 2015 a podporu miestnych/regionálnych rozvojových stratégií;

| 4.29. | navrhuje pokračovať v rokovaniach so Spojenými štátmi o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve (TTIP), ak bude dodržaná transparentnosť a demokratické zapojenie a zachované sociálne a environmentálne normy; žiada, aby bol v tomto procese VR priznaný štatút zainteresovanej strany; |
| --- | --- |

4.29.

navrhuje pokračovať v rokovaniach so Spojenými štátmi o Transatlantickom obchodnom a investičnom partnerstve (TTIP), ak bude dodržaná transparentnosť a demokratické zapojenie a zachované sociálne a environmentálne normy; žiada, aby bol v tomto procese VR priznaný štatút zainteresovanej strany;

Obnova kontaktu s občanmi

| 4.30. | vyzýva Komisiu, aby predložila návrh na zmenu aktu týkajúceho sa volieb do Európskeho parlamentu, aby sa posilnilo uznanie demokratickej funkcie Európskeho parlamentu, napr. stanovením celoeurópskeho spoločného prahu pre zastúpenie v Európskom parlamente, a aby sa uľahčilo uplatňovanie volebného práva navrhnutím európskeho zoznamu voličov; |
| --- | --- |

4.30.

vyzýva Komisiu, aby predložila návrh na zmenu aktu týkajúceho sa volieb do Európskeho parlamentu, aby sa posilnilo uznanie demokratickej funkcie Európskeho parlamentu, napr. stanovením celoeurópskeho spoločného prahu pre zastúpenie v Európskom parlamente, a aby sa uľahčilo uplatňovanie volebného práva navrhnutím európskeho zoznamu voličov;

| 4.31. | navrhuje preskúmanie stratégie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“, aby sa podporila úloha, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri informovaní občanov o EÚ a jej politike; žiada Komisiu, aby užšie spolupracovala s VR pri uplatňovaní skutočnej decentralizovanej komunikačnej politiky na miestnej a regionálnej úrovni, najmä prostredníctvom jej zastúpení v členských štátoch. |
| --- | --- |

4.31.

navrhuje preskúmanie stratégie „Komunikovanie o Európe v partnerstve“, aby sa podporila úloha, ktorú zohrávajú miestne a regionálne orgány pri informovaní občanov o EÚ a jej politike; žiada Komisiu, aby užšie spolupracovala s VR pri uplatňovaní skutočnej decentralizovanej komunikačnej politiky na miestnej a regionálnej úrovni, najmä prostredníctvom jej zastúpení v členských štátoch.

| 5. | Silnejšie partnerstvo s európskymi inštitúciami |
| --- | --- |

5.

Silnejšie partnerstvo s európskymi inštitúciami

| 5.1. | žiada, aby bol zapojený do nadchádzajúcich rokovaní o novej medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva; |
| --- | --- |

5.1.

žiada, aby bol zapojený do nadchádzajúcich rokovaní o novej medziinštitucionálnej dohode o lepšej tvorbe práva;

| 5.2. | navrhuje užšiu spoluprácu s Európskou komisiu v prípravnej fáze legislatívneho procesu na základe dohody o spolupráce s cieľom určiť dlhodobé strategické iniciatívy a podporovať riešenia viacúrovňového riadenia v politikách EÚ; |
| --- | --- |

5.2.

navrhuje užšiu spoluprácu s Európskou komisiu v prípravnej fáze legislatívneho procesu na základe dohody o spolupráce s cieľom určiť dlhodobé strategické iniciatívy a podporovať riešenia viacúrovňového riadenia v politikách EÚ;

| 5.3. | vyzýva Európsky parlament na základe dohody o spolupráci s VR z roku 2014, aby posilnil spoluprácu počas legislatívneho procesu, ako aj počas európskeho semestra a pri hodnotení územného vplyvu legislatívy EÚ; |
| --- | --- |

5.3.

vyzýva Európsky parlament na základe dohody o spolupráci s VR z roku 2014, aby posilnil spoluprácu počas legislatívneho procesu, ako aj počas európskeho semestra a pri hodnotení územného vplyvu legislatívy EÚ;

| 5.4. | žiada, aby sa k miestnym a regionálnym orgánom a ich združeniam pristupovalo rovnako, pokiaľ ide o zmenu povinnosti registrovať sa v registri transparentnosti, ktorý bol vytvorený na základe medziinštitucionálnej dohody o registri transparentnosti; |
| --- | --- |

5.4.

žiada, aby sa k miestnym a regionálnym orgánom a ich združeniam pristupovalo rovnako, pokiaľ ide o zmenu povinnosti registrovať sa v registri transparentnosti, ktorý bol vytvorený na základe medziinštitucionálnej dohody o registri transparentnosti;

| 5.5. | navrhuje Rade, aby viac posilnila spoluprácu s VR v oblastiach, ktoré sú kľúčové pre miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

5.5.

navrhuje Rade, aby viac posilnila spoluprácu s VR v oblastiach, ktoré sú kľúčové pre miestne a regionálne orgány.

Brusel 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

STANOVISKÁ

Výbor regiónov

107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/11

---

Stanovisko Výboru regiónov – Smerom k integrovanému programu pre mestá v Európskej únii

2014/C 271/03

| Spravodajca | : | Bas Verkerk (NL/ALDE), starosta mesta Delft |
| --- | --- | --- |
| Referenčný dokument | : | |

Spravodajca

:

Bas Verkerk (NL/ALDE), starosta mesta Delft

Referenčný dokument

:

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

Úvod

| 1. | Mestá sú dôležitými hospodárskymi motormi Únie, vynikajúcim priestorom na rozvoj jednotlivcov i komunít a ponúkajú veľa možností na efektívne opatrenia na ochranu životného prostredia. Príspevok miest a mestských regiónov má veľmi dôležitý význam pre uskutočnenie stratégie Európa 2020 a hospodársky, sociálny a územný rozvoj EÚ (1). |
| --- | --- |

1.

Mestá sú dôležitými hospodárskymi motormi Únie, vynikajúcim priestorom na rozvoj jednotlivcov i komunít a ponúkajú veľa možností na efektívne opatrenia na ochranu životného prostredia. Príspevok miest a mestských regiónov má veľmi dôležitý význam pre uskutočnenie stratégie Európa 2020 a hospodársky, sociálny a územný rozvoj EÚ (1).

| 2. | Významné postavenie miest v európskej spoločnosti je dôvodom, prečo sa členské štáty a Európska komisia usilujú o vypracovanie programu EÚ pre mestá. Dôležitosť miest bola uznaná aj na úrovni OSN, kde sa v súčasnosti pripravuje nový program pre mestá, ktorý bude predstavený na nasledujúcej konferencii Habitat III v roku 2016. Prispieť k nemu môže aj program EÚ pre mestá. |
| --- | --- |

2.

Významné postavenie miest v európskej spoločnosti je dôvodom, prečo sa členské štáty a Európska komisia usilujú o vypracovanie programu EÚ pre mestá. Dôležitosť miest bola uznaná aj na úrovni OSN, kde sa v súčasnosti pripravuje nový program pre mestá, ktorý bude predstavený na nasledujúcej konferencii Habitat III v roku 2016. Prispieť k nemu môže aj program EÚ pre mestá.

| 3. | V zmluve o EÚ sa nachádzajú rôzne zmienky, ktoré poskytujú EÚ právny základ, aby aj ona, popri primárnych právomociach členských štátov, mohla podporovať štátnu, regionálnu a miestnu mestskú politiku. Ide napríklad o odkaz na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť (článok 3), odkaz na miestnu samosprávu (článok 4) a miestny rozmer zásady subsidiarity (článok 5). Na úrovni EÚ momentálne nejestvuje integrovaný a na budúcnosť orientovaný program pre mestá, a to aj napriek výzve Európskeho parlamentu z roku 2011 na vypracovanie európskeho programu pre mestá (2), medzivládnemu procesu v rámci Lipskej charty a Toledskému vyhláseniu. V dôsledku absencie zastrešujúceho programu pre mestá sú rôzne európske politické iniciatívy a programy dotácií slabo zosúladené a nie každá politická iniciatíva prináša želané konkrétne výsledky. |
| --- | --- |

3.

V zmluve o EÚ sa nachádzajú rôzne zmienky, ktoré poskytujú EÚ právny základ, aby aj ona, popri primárnych právomociach členských štátov, mohla podporovať štátnu, regionálnu a miestnu mestskú politiku. Ide napríklad o odkaz na hospodársku, sociálnu a územnú súdržnosť (článok 3), odkaz na miestnu samosprávu (článok 4) a miestny rozmer zásady subsidiarity (článok 5). Na úrovni EÚ momentálne nejestvuje integrovaný a na budúcnosť orientovaný program pre mestá, a to aj napriek výzve Európskeho parlamentu z roku 2011 na vypracovanie európskeho programu pre mestá (2), medzivládnemu procesu v rámci Lipskej charty a Toledskému vyhláseniu. V dôsledku absencie zastrešujúceho programu pre mestá sú rôzne európske politické iniciatívy a programy dotácií slabo zosúladené a nie každá politická iniciatíva prináša želané konkrétne výsledky.

| 4. | Skúsenosti z minulosti navyše ukazujú, že nemožno počítať s tým, že sa v programoch EÚ aj naďalej bude venovať pozornosť mestskému rozmeru (3). Komisia vydala už v roku 1997 oznámenie o programe EÚ pre mestá (4). Napriek mnohým vyhláseniam a aktivitám sa tento program ani o dve desaťročia neskôr nepodarilo zrealizovať. EÚ musí mestám a mestským regiónom umožniť, aby v plnej miere využili svoje silné stránky a svoj potenciál v oblasti hospodárskeho rastu, pracovných príležitostí a sociálnej integrácie. Nastal čas na skutočný európsky program pre mestá. Lipská charta predstavuje v tejto súvislosti dobrý základ. Európsky program pre mestá musí zohľadňovať všetky spoločenské, hospodárske a environmentálne aspekty udržateľného rozvoja miest. |
| --- | --- |

4.

Skúsenosti z minulosti navyše ukazujú, že nemožno počítať s tým, že sa v programoch EÚ aj naďalej bude venovať pozornosť mestskému rozmeru (3). Komisia vydala už v roku 1997 oznámenie o programe EÚ pre mestá (4). Napriek mnohým vyhláseniam a aktivitám sa tento program ani o dve desaťročia neskôr nepodarilo zrealizovať. EÚ musí mestám a mestským regiónom umožniť, aby v plnej miere využili svoje silné stránky a svoj potenciál v oblasti hospodárskeho rastu, pracovných príležitostí a sociálnej integrácie. Nastal čas na skutočný európsky program pre mestá. Lipská charta predstavuje v tejto súvislosti dobrý základ. Európsky program pre mestá musí zohľadňovať všetky spoločenské, hospodárske a environmentálne aspekty udržateľného rozvoja miest.

| 5. | Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby v nadväznosti na plánované oznámenie v súvislosti s fórom miest, ktoré sa konalo 17. a 18. februára 2014, predložila bielu knihu o integrovanom programe pre mestá, ktorá by mala umožniť štrukturálne zakotvenie mestského rozmeru vo všetkých príslušných európskych politikách a právnych predpisoch, s cieľom odstrániť súčasné prekrytia a nezrovnalosti. Sám bude v priebehu prípravy bielej knihy pokračovať v debate o programe EÚ pre mestá, aby mohol Komisii poskytovať konkrétne príspevky a aby sa téma programu pre mestá nevytratila z diskusií v EÚ. Výbor zdôrazňuje význam udržateľného a celostného prístupu k mestským oblastiam založeného na myšlienkach a návrhoch, ktoré uviedol vo svojich stanoviskách dopĺňajúcich toto stanovisko, a to v stanovisku k 7. environmentálnemu akčnému programu (5) a stanovisku k súboru opatrení v oblasti mestskej mobility (6). |
| --- | --- |

5.

Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby v nadväznosti na plánované oznámenie v súvislosti s fórom miest, ktoré sa konalo 17. a 18. februára 2014, predložila bielu knihu o integrovanom programe pre mestá, ktorá by mala umožniť štrukturálne zakotvenie mestského rozmeru vo všetkých príslušných európskych politikách a právnych predpisoch, s cieľom odstrániť súčasné prekrytia a nezrovnalosti. Sám bude v priebehu prípravy bielej knihy pokračovať v debate o programe EÚ pre mestá, aby mohol Komisii poskytovať konkrétne príspevky a aby sa téma programu pre mestá nevytratila z diskusií v EÚ. Výbor zdôrazňuje význam udržateľného a celostného prístupu k mestským oblastiam založeného na myšlienkach a návrhoch, ktoré uviedol vo svojich stanoviskách dopĺňajúcich toto stanovisko, a to v stanovisku k 7. environmentálnemu akčnému programu (5) a stanovisku k súboru opatrení v oblasti mestskej mobility (6).

| 6. | Program EÚ pre mestá bude konkrétne odrážať postavenie, ktoré mestám oprávnene prináleží pri uskutočňovaní cieľov politiky EÚ a upevňovaní postavenia EÚ v medzinárodnej konkurencii. Zároveň sa však pri vypracovaní programu pre mestá na úrovni EÚ musí zohľadniť vzájomné pôsobenie medzi mestami a vidiekom, ako aj veľký vplyv tohto programu na územný rozvoj vo všeobecnosti. Preto má zásadný význam zaručiť vysoký stupeň súčinnosti medzi programom pre mestá a Územnou agendou Európskej únie do roku 2020. |
| --- | --- |

6.

Program EÚ pre mestá bude konkrétne odrážať postavenie, ktoré mestám oprávnene prináleží pri uskutočňovaní cieľov politiky EÚ a upevňovaní postavenia EÚ v medzinárodnej konkurencii. Zároveň sa však pri vypracovaní programu pre mestá na úrovni EÚ musí zohľadniť vzájomné pôsobenie medzi mestami a vidiekom, ako aj veľký vplyv tohto programu na územný rozvoj vo všeobecnosti. Preto má zásadný význam zaručiť vysoký stupeň súčinnosti medzi programom pre mestá a Územnou agendou Európskej únie do roku 2020.

Význam a výzvy miest

| 7. | Mestá sa vďaka posunu od hospodárstva založeného na službách k znalostnej ekonomike, ako aj vďaka prebiehajúcej digitalizácii spoločnosti rozvinuli na piliere hospodárstva a motory zamestnanosti v EÚ. Mestá sú často rodiskom inovácií a nových podôb hospodárskej aktivity. Poskytujú tiež živnú pôdu umeniu, kultúre a tvorivosti, od ktorých si mestá a ich obyvatelia odvodzujú svoju identitu. Sú preto významnou oporou EÚ v medzinárodnej konkurencii s ostatnými časťami sveta. |
| --- | --- |

7.

Mestá sa vďaka posunu od hospodárstva založeného na službách k znalostnej ekonomike, ako aj vďaka prebiehajúcej digitalizácii spoločnosti rozvinuli na piliere hospodárstva a motory zamestnanosti v EÚ. Mestá sú často rodiskom inovácií a nových podôb hospodárskej aktivity. Poskytujú tiež živnú pôdu umeniu, kultúre a tvorivosti, od ktorých si mestá a ich obyvatelia odvodzujú svoju identitu. Sú preto významnou oporou EÚ v medzinárodnej konkurencii s ostatnými časťami sveta.

| 8. | V súčasnosti žije približne 68 % obyvateľstva EÚ v mestských sídlach (zdroj: Eurostat) (7). Popri dvoch veľkých metropolách Paríži a Londýne ponúka EÚ jedinečnú polycentrickú štruktúru tvorenú veľkými, strednými a malými mestami. Približne 200 miliónov Európanov žije v mestách s počtom obyvateľov do 1 00  000, ktoré z hľadiska služieb a infraštruktúry a v záujme zlepšenia kvality života a územnej rovnováhy často zohrávajú dôležitú regionálnu úlohu. Program EÚ pre mestá sa preto nemusí obmedzovať na najväčšie mestá Európy, ale mal by sa vzťahovať aj na malé a stredne veľké mestá a mestské oblasti. V tejto súvislosti je potešiteľné, že budúca trojica predsedníctiev Rady EÚ (Taliansko, Lotyšsko a Luxembursko) budú venovať osobitnú pozornosť malým a stredne veľkým mestám v EÚ a ich úlohe v spoločnom kontexte územného rozvoja. |
| --- | --- |

8.

V súčasnosti žije približne 68 % obyvateľstva EÚ v mestských sídlach (zdroj: Eurostat) (7). Popri dvoch veľkých metropolách Paríži a Londýne ponúka EÚ jedinečnú polycentrickú štruktúru tvorenú veľkými, strednými a malými mestami. Približne 200 miliónov Európanov žije v mestách s počtom obyvateľov do 1 00  000, ktoré z hľadiska služieb a infraštruktúry a v záujme zlepšenia kvality života a územnej rovnováhy často zohrávajú dôležitú regionálnu úlohu. Program EÚ pre mestá sa preto nemusí obmedzovať na najväčšie mestá Európy, ale mal by sa vzťahovať aj na malé a stredne veľké mestá a mestské oblasti. V tejto súvislosti je potešiteľné, že budúca trojica predsedníctiev Rady EÚ (Taliansko, Lotyšsko a Luxembursko) budú venovať osobitnú pozornosť malým a stredne veľkým mestám v EÚ a ich úlohe v spoločnom kontexte územného rozvoja.

| 9. | Mestá a ich vidiecke okolie dnes pre svojich obyvateľov znamenajú viac ako len správne vymedzené územie. Ich obyvatelia a osoby dochádzajúce do mesta sa pohybujú vo väčších aglomeráciách, cestujú na miesto svojho pracoviska a do funkčných oblastí (mestských alebo vidiecko-mestských) v tzv. denných mestských sústavách. Správy miest vytvárajú siete so susednými obcami a vo vhodnom rozsahu spolupracujú v oblasti dopravy a hromadnej dopravy osôb, územného plánovania, zelene a hospodárstva s cieľom čo najlepšie slúžiť svojim obyvateľom. Rozhodujúca je pritom spolupráca medzi mestskými oblasťami a priľahlými vidieckymi oblasťami. Významnú úlohu v tejto súvislosti zohrávajú prímestské a vidiecke oblasti, ktoré susediacim mestám zabezpečujú potraviny, energiu, priestor, možnosti rekreácie a prírodné prostredie, a navyše poskytujú ochranu pred takými rizikami, ako sú lesné požiare a záplavy. Okrem toho treba zohľadniť, že tieto mestské sústavy zahŕňajú niekedy územie, ktoré patrí viacerým členským štátom. Osobitná pozornosť by sa mala venovať špecifickým problémom, ktoré vznikajú v týchto cezhraničných mestských oblastiach. |
| --- | --- |

9.

Mestá a ich vidiecke okolie dnes pre svojich obyvateľov znamenajú viac ako len správne vymedzené územie. Ich obyvatelia a osoby dochádzajúce do mesta sa pohybujú vo väčších aglomeráciách, cestujú na miesto svojho pracoviska a do funkčných oblastí (mestských alebo vidiecko-mestských) v tzv. denných mestských sústavách. Správy miest vytvárajú siete so susednými obcami a vo vhodnom rozsahu spolupracujú v oblasti dopravy a hromadnej dopravy osôb, územného plánovania, zelene a hospodárstva s cieľom čo najlepšie slúžiť svojim obyvateľom. Rozhodujúca je pritom spolupráca medzi mestskými oblasťami a priľahlými vidieckymi oblasťami. Významnú úlohu v tejto súvislosti zohrávajú prímestské a vidiecke oblasti, ktoré susediacim mestám zabezpečujú potraviny, energiu, priestor, možnosti rekreácie a prírodné prostredie, a navyše poskytujú ochranu pred takými rizikami, ako sú lesné požiare a záplavy. Okrem toho treba zohľadniť, že tieto mestské sústavy zahŕňajú niekedy územie, ktoré patrí viacerým členským štátom. Osobitná pozornosť by sa mala venovať špecifickým problémom, ktoré vznikajú v týchto cezhraničných mestských oblastiach.

| 10. | Aglomerácie alebo funkčné regióny si vyžadujú iné riadenie a dlhodobú víziu, aby dosiahli dobrú súdržnosť a konkrétne výsledky, ako je integrovaný systém hromadnej dopravy osôb (8). Táto dlhodobá vízia, ktorú v niektorých členských štátoch už spoločne vypracovávajú miestne a regionálne samosprávy, je základom integrovaného prístupu zameraného na určitú oblasť, ktorý by zaručil jej územnú súdržnosť a umožnil dosiahnuť konkrétne a merateľné výsledky. V rokoch 2014 - 2020 budú mať v niektorých členských štátoch stimulujúci účinok integrované územné investície, ktoré umožňujú využívať prostriedky z rôznych prioritných osí alebo programov, a preto podporujú súdržnosť funkčne prepojených mestských a vidieckych oblastí vytvárajú synergie a umožňujú financovať ambicióznejšie projekty a napokon aj riešiť spoločné problémy aj za administratívnymi hranicami jednotlivých samosprávnych celkov. Výbor konštatuje, že Komisia opisuje tento vývoj vo svojej štúdii Mestá zajtrajška, pričom si uvedomuje, že vo svojej politike bude musieť aj cezhranične viac prihliadať na funkčné regióny na úrovni aglomerácií a metropol (9). |
| --- | --- |

10.

Aglomerácie alebo funkčné regióny si vyžadujú iné riadenie a dlhodobú víziu, aby dosiahli dobrú súdržnosť a konkrétne výsledky, ako je integrovaný systém hromadnej dopravy osôb (8). Táto dlhodobá vízia, ktorú v niektorých členských štátoch už spoločne vypracovávajú miestne a regionálne samosprávy, je základom integrovaného prístupu zameraného na určitú oblasť, ktorý by zaručil jej územnú súdržnosť a umožnil dosiahnuť konkrétne a merateľné výsledky. V rokoch 2014 - 2020 budú mať v niektorých členských štátoch stimulujúci účinok integrované územné investície, ktoré umožňujú využívať prostriedky z rôznych prioritných osí alebo programov, a preto podporujú súdržnosť funkčne prepojených mestských a vidieckych oblastí vytvárajú synergie a umožňujú financovať ambicióznejšie projekty a napokon aj riešiť spoločné problémy aj za administratívnymi hranicami jednotlivých samosprávnych celkov. Výbor konštatuje, že Komisia opisuje tento vývoj vo svojej štúdii Mestá zajtrajška, pričom si uvedomuje, že vo svojej politike bude musieť aj cezhranične viac prihliadať na funkčné regióny na úrovni aglomerácií a metropol (9).

| 11. | Pôsobením na úrovni aglomerácie („požičiavanie veľkosti“) mestá využívajú výhody širších vzťahov, ako je väčšia inovačná sila, lepšie prepojenie vzdelávania s trhom práce a menšia ekologická stopa, pričom obmedzujú nevýhody, ako je znečisťovanie životného prostredia, zlá dostupnosť, sociálne vylúčenie a kriminalita (10). Väčší však neznamená vždy lepší, preto je dôležité zabezpečiť, aby miestne komunity boli aktívne zastúpené pri rozhodovaní na komunálnej úrovni vrátane diskusií o opatreniach týkajúcich sa spolupráce so susednými orgánmi. |
| --- | --- |

11.

Pôsobením na úrovni aglomerácie („požičiavanie veľkosti“) mestá využívajú výhody širších vzťahov, ako je väčšia inovačná sila, lepšie prepojenie vzdelávania s trhom práce a menšia ekologická stopa, pričom obmedzujú nevýhody, ako je znečisťovanie životného prostredia, zlá dostupnosť, sociálne vylúčenie a kriminalita (10). Väčší však neznamená vždy lepší, preto je dôležité zabezpečiť, aby miestne komunity boli aktívne zastúpené pri rozhodovaní na komunálnej úrovni vrátane diskusií o opatreniach týkajúcich sa spolupráce so susednými orgánmi.

| 12. | Nič to však nemení na skutočnosti, že spoločenské problémy sú osobitne zreteľné v mestách. Mnohé európske politické iniciatívy majú preto, či už cielene alebo náhodne, dosah na politiku miest. Výbor v tejto súvislosti žiada podrobnejší prehľad všetkých iniciatív Komisie s mestským rozmerom vychádzajúci z tematického dokumentu, ktorý tvoril základ fóra miest s názvom „Mestá zajtrajška: investície do Európy“ vo februári 2014 (11). |
| --- | --- |

12.

Nič to však nemení na skutočnosti, že spoločenské problémy sú osobitne zreteľné v mestách. Mnohé európske politické iniciatívy majú preto, či už cielene alebo náhodne, dosah na politiku miest. Výbor v tejto súvislosti žiada podrobnejší prehľad všetkých iniciatív Komisie s mestským rozmerom vychádzajúci z tematického dokumentu, ktorý tvoril základ fóra miest s názvom „Mestá zajtrajška: investície do Európy“ vo februári 2014 (11).

| 13. | Mestá sa zhosťujú svojej úlohy využívať príležitosti a odstraňovať prekážky, ktoré sa pri tom môžu naskytnúť. Európske mestá sa pritom môžu výrazne pričiniť o realizáciu stratégie Európa 2020. Spoločenské výzvy, ktoré sú v nej zakotvené, predstavujú tiež politický program miest a regiónov, pričom ústredné miesto patrí záujmom občanov. Mestá v EÚ stoja v súčasnosti pred širokou škálou úloh a problémov. Zatiaľ čo v niektorých mestách v dôsledku odchodu ľudí a starnutia populácie klesá počet obyvateľov a vznikajú problémy s rozsahom vybavenosti, v iných mestách populácia rastie, čo zvyšuje tlak na infraštruktúru a stupňujú sa ďalšie problémy, ako je nezamestnanosť (mladých ľudí), chudoba, cenovo dostupné bývanie, sociálne vylúčenie, dopravné preťaženie a znečisťovanie životného prostredia. Spoločným problémom, ktorý sa v dôsledku recesie ešte viac zhoršil, je zväčšujúca sa priepasť medzi narastajúcim dopytom po službách na miestnej úrovni a stagnujúcim alebo zmenšujúcim sa objemom finančných zdrojov. V programe pre mestá je potrebné venovať pozornosť všetkým týmto problémom a výzvam. |
| --- | --- |

13.

Mestá sa zhosťujú svojej úlohy využívať príležitosti a odstraňovať prekážky, ktoré sa pri tom môžu naskytnúť. Európske mestá sa pritom môžu výrazne pričiniť o realizáciu stratégie Európa 2020. Spoločenské výzvy, ktoré sú v nej zakotvené, predstavujú tiež politický program miest a regiónov, pričom ústredné miesto patrí záujmom občanov. Mestá v EÚ stoja v súčasnosti pred širokou škálou úloh a problémov. Zatiaľ čo v niektorých mestách v dôsledku odchodu ľudí a starnutia populácie klesá počet obyvateľov a vznikajú problémy s rozsahom vybavenosti, v iných mestách populácia rastie, čo zvyšuje tlak na infraštruktúru a stupňujú sa ďalšie problémy, ako je nezamestnanosť (mladých ľudí), chudoba, cenovo dostupné bývanie, sociálne vylúčenie, dopravné preťaženie a znečisťovanie životného prostredia. Spoločným problémom, ktorý sa v dôsledku recesie ešte viac zhoršil, je zväčšujúca sa priepasť medzi narastajúcim dopytom po službách na miestnej úrovni a stagnujúcim alebo zmenšujúcim sa objemom finančných zdrojov. V programe pre mestá je potrebné venovať pozornosť všetkým týmto problémom a výzvam.

| 14. | Program EÚ pre mestá by sa mal usilovať nahradiť súčasný model miest, pre ktorý je príznačná rozptýlenosť, segregácia a sociálne vylúčenie, novým modelom, ktorý bude kompaktný, komplexný a inkluzívny. Tento nový prístup znamená, že sa prostredníctvom celostného prístupu staví na prepojenie ľudí a aktivít v záujme hospodárskeho rastu a zamestnanosti, pričom sa bude venovať pozornosť vhodnej rovnováhe medzi hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi aspektmi rozvoja miest. |
| --- | --- |

14.

Program EÚ pre mestá by sa mal usilovať nahradiť súčasný model miest, pre ktorý je príznačná rozptýlenosť, segregácia a sociálne vylúčenie, novým modelom, ktorý bude kompaktný, komplexný a inkluzívny. Tento nový prístup znamená, že sa prostredníctvom celostného prístupu staví na prepojenie ľudí a aktivít v záujme hospodárskeho rastu a zamestnanosti, pričom sa bude venovať pozornosť vhodnej rovnováhe medzi hospodárskymi, sociálnymi a environmentálnymi aspektmi rozvoja miest.

Mesto ako hlavný aktér i platforma

| 15. | Vzťah medzi orgánmi verejnej správy a spoločnosťou sa zásadne mení. Občania sú čoraz asertívnejší, majú väčšie požiadavky a vďaka digitalizácii spoločnosti sú oveľa sebestačnejší (nové občianstvo). Na druhej strane si však čoraz viac uvedomujú svoju zodpovednosť voči spoločnosti. Čoraz viac podnikov ponúka výrobky v duchu filozofie „od kolísky po kolísku“, predchádza plytvaniu surovinami a poskytuje ľuďom zo znevýhodnených skupín príležitosti na trhu práce. Správy miest chcú čoraz užšie spolupracovať na rôznych úrovniach v rámci štvoritej špirály (na základe modelu tzv. trojitej špirály), systému spolupráce medzi orgánmi verejnej správy, podnikmi, výskumno-vzdelávacími inštitúciami a občianskymi organizáciami, a snažia sa tak riešiť spoločenské problémy. Miestna samospráva tu často zohráva hlavnú úlohu a ako počiatočný zákazník alebo hlavný aktér ponúka ostatným partnerom platformu na predkladanie riešení. Mesto pri tom funguje ako miesto (živé laboratórium), v ktorom sa v spolupráci s partnermi realizujú projekty maximálne prispôsobené miestnym podmienkam. Mestá, v ktorých sídlia univerzity a vysoké školy majú navyše úlohu stimulovať podnikanie a spájať technologické možnosti s potrebami spoločnosti. Mestské oblasti sa vďaka tomu stali vynikajúcou testovacou pôdou pre európsku politiku. |
| --- | --- |

15.

Vzťah medzi orgánmi verejnej správy a spoločnosťou sa zásadne mení. Občania sú čoraz asertívnejší, majú väčšie požiadavky a vďaka digitalizácii spoločnosti sú oveľa sebestačnejší (nové občianstvo). Na druhej strane si však čoraz viac uvedomujú svoju zodpovednosť voči spoločnosti. Čoraz viac podnikov ponúka výrobky v duchu filozofie „od kolísky po kolísku“, predchádza plytvaniu surovinami a poskytuje ľuďom zo znevýhodnených skupín príležitosti na trhu práce. Správy miest chcú čoraz užšie spolupracovať na rôznych úrovniach v rámci štvoritej špirály (na základe modelu tzv. trojitej špirály), systému spolupráce medzi orgánmi verejnej správy, podnikmi, výskumno-vzdelávacími inštitúciami a občianskymi organizáciami, a snažia sa tak riešiť spoločenské problémy. Miestna samospráva tu často zohráva hlavnú úlohu a ako počiatočný zákazník alebo hlavný aktér ponúka ostatným partnerom platformu na predkladanie riešení. Mesto pri tom funguje ako miesto (živé laboratórium), v ktorom sa v spolupráci s partnermi realizujú projekty maximálne prispôsobené miestnym podmienkam. Mestá, v ktorých sídlia univerzity a vysoké školy majú navyše úlohu stimulovať podnikanie a spájať technologické možnosti s potrebami spoločnosti. Mestské oblasti sa vďaka tomu stali vynikajúcou testovacou pôdou pre európsku politiku.

| 16. | Orgány verejnej správy ako súčasť spoločnosti považujú za svoju úlohu zaoberať sa významnými spoločenskými otázkami, ako je hospodárska kríza, demografické zmeny a problematika klimatických zmien. Tradičné formy správy, organizácie a hospodárstva už nedokážu ponúknuť riešenie týchto problémov. Vzhľadom na rozsah výziev, krátenie rozpočtov a zložitosť úloh verejná správa už nedokáže vyriešiť všetko sama. |
| --- | --- |

16.

Orgány verejnej správy ako súčasť spoločnosti považujú za svoju úlohu zaoberať sa významnými spoločenskými otázkami, ako je hospodárska kríza, demografické zmeny a problematika klimatických zmien. Tradičné formy správy, organizácie a hospodárstva už nedokážu ponúknuť riešenie týchto problémov. Vzhľadom na rozsah výziev, krátenie rozpočtov a zložitosť úloh verejná správa už nedokáže vyriešiť všetko sama.

| 17. | V rámci čoraz participatívnejšej spoločnosti musia miestne samosprávy poskytnúť väčší priestor rozhodnutiam vyplývajúcim z iniciatív občanov, podnikov a občianskych organizácií na úrovni miest alebo mestských častí. O fungovanie mesta sa tak stará nielen mestská správa, ale viacero subjektov. Pri tom je dôležité zapojiť do novej spoločnosti všetkých občanov, a najmä mladých ľudí a prisťahovalcov, aby sa predišlo rozkolu. Dvoma najdôležitejším úlohami moderného mesta je slúžiť ako nástroj sociálnej integrácie a poskytovať svojim obyvateľov cestu k emancipácii. |
| --- | --- |

17.

V rámci čoraz participatívnejšej spoločnosti musia miestne samosprávy poskytnúť väčší priestor rozhodnutiam vyplývajúcim z iniciatív občanov, podnikov a občianskych organizácií na úrovni miest alebo mestských častí. O fungovanie mesta sa tak stará nielen mestská správa, ale viacero subjektov. Pri tom je dôležité zapojiť do novej spoločnosti všetkých občanov, a najmä mladých ľudí a prisťahovalcov, aby sa predišlo rozkolu. Dvoma najdôležitejším úlohami moderného mesta je slúžiť ako nástroj sociálnej integrácie a poskytovať svojim obyvateľov cestu k emancipácii.

| 18. | Miestne iniciatívy zaisťujú, že v jednotlivých mestách alebo mestských častiach vzniká čoraz viac opatrení šitých na mieru. V celej Európe tak vzniká široká škála riešení a prístupov. Európska politika a právne predpisy musia zohľadňovať nové vzťahy na miestnej úrovni a rozmanitosť prístupov k spoločenským problémom, ktoré sa s nimi spájajú a mali by sa pokúsiť zhromaždiť tieto vznikajúce osvedčené postupy a uľahčiť ich výmenu v celej EÚ. |
| --- | --- |

18.

Miestne iniciatívy zaisťujú, že v jednotlivých mestách alebo mestských častiach vzniká čoraz viac opatrení šitých na mieru. V celej Európe tak vzniká široká škála riešení a prístupov. Európska politika a právne predpisy musia zohľadňovať nové vzťahy na miestnej úrovni a rozmanitosť prístupov k spoločenským problémom, ktoré sa s nimi spájajú a mali by sa pokúsiť zhromaždiť tieto vznikajúce osvedčené postupy a uľahčiť ich výmenu v celej EÚ.

| 19. | EÚ doposiaľ používala všeobecné právne predpisy a jednotné lehoty realizácie jej politických cieľov. Pri príprave politiky však musí vo väčšej miere zohľadňovať uskutočniteľnosť svojich iniciatív na miestnej a regionálnej resp. nižšej ako regionálnej úrovni a byť otvorená príspevkom decentralizovaných samospráv pri vypracúvaní posúdenia vplyvu a pri tvorbe novej politiky (prístup zdola nahor). So zreteľom na zásady subsidiarity a proporcionality by malo každé posúdenie vplyvu nového predpisu obsahovať aj kritické posúdenie vplyvu na mestá. Len tak sa dá už vopred posúdiť a zaručiť uplatniteľnosť európskej politiky a právnych predpisov na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

19.

EÚ doposiaľ používala všeobecné právne predpisy a jednotné lehoty realizácie jej politických cieľov. Pri príprave politiky však musí vo väčšej miere zohľadňovať uskutočniteľnosť svojich iniciatív na miestnej a regionálnej resp. nižšej ako regionálnej úrovni a byť otvorená príspevkom decentralizovaných samospráv pri vypracúvaní posúdenia vplyvu a pri tvorbe novej politiky (prístup zdola nahor). So zreteľom na zásady subsidiarity a proporcionality by malo každé posúdenie vplyvu nového predpisu obsahovať aj kritické posúdenie vplyvu na mestá. Len tak sa dá už vopred posúdiť a zaručiť uplatniteľnosť európskej politiky a právnych predpisov na miestnej úrovni.

Smerom k integrovanému programu pre mestá v Európskej únii

| 20. | Výbor navrhuje, aby sa fórum miest zo 17. a 18. februára 2014 opakovalo každé dva roky, čo by tému mestského rozmeru pomohlo štrukturálne zakotviť v programe EÚ. Vyzýva tiež Komisiu, aby v rámci svojej organizácie vymenovala splnomocnenca pre mestskú politiku, ktorého úlohou by bolo v spolupráci s medziútvarovou skupinou pre mestskú politiku Komisie preskúmať všetky návrhy a iniciatívy z hľadiska mestského rozmeru a podporovať integrovaný prístup k politike. Takáto skupina by taktiež uľahčila sprostredkovanie podnetov pri vypracúvaní nových politík EÚ týkajúcich sa mestských oblastí. Výbor by mal v rámci svojej organizácie vymenovať zástupcu pre mestskú politiku, ktorý by preskúmal všetky návrhy z hľadiska ich mestského rozmeru. |
| --- | --- |

20.

Výbor navrhuje, aby sa fórum miest zo 17. a 18. februára 2014 opakovalo každé dva roky, čo by tému mestského rozmeru pomohlo štrukturálne zakotviť v programe EÚ. Vyzýva tiež Komisiu, aby v rámci svojej organizácie vymenovala splnomocnenca pre mestskú politiku, ktorého úlohou by bolo v spolupráci s medziútvarovou skupinou pre mestskú politiku Komisie preskúmať všetky návrhy a iniciatívy z hľadiska mestského rozmeru a podporovať integrovaný prístup k politike. Takáto skupina by taktiež uľahčila sprostredkovanie podnetov pri vypracúvaní nových politík EÚ týkajúcich sa mestských oblastí. Výbor by mal v rámci svojej organizácie vymenovať zástupcu pre mestskú politiku, ktorý by preskúmal všetky návrhy z hľadiska ich mestského rozmeru.

| 21. | Podporuje vytvorenie pracovnej skupiny v členských štátoch s cieľom vypracovať a v roku 2016 predstaviť spoločnú víziu pre európske mestá, pričom by sa pozornosť mala venovať postaveniu miest v stratégii Európa 2020. Vyzýva členské štáty, aby v tejto záležitosti úzko spolupracovali s ním a so združeniami miestnych samospráv. Táto spoločná vízia môže predstavovať významný základ ďalšieho rozpracovania programu pre mestá na úrovni EÚ, ako aj na úrovni jednotlivých členských štátov, regiónov a obcí. |
| --- | --- |

21.

Podporuje vytvorenie pracovnej skupiny v členských štátoch s cieľom vypracovať a v roku 2016 predstaviť spoločnú víziu pre európske mestá, pričom by sa pozornosť mala venovať postaveniu miest v stratégii Európa 2020. Vyzýva členské štáty, aby v tejto záležitosti úzko spolupracovali s ním a so združeniami miestnych samospráv. Táto spoločná vízia môže predstavovať významný základ ďalšieho rozpracovania programu pre mestá na úrovni EÚ, ako aj na úrovni jednotlivých členských štátov, regiónov a obcí.

| 22. | Výbor znovu vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala bielu knihu o integrovanej politike pre mestá (12) ešte pred predstavením nástupcu stratégie Európa 2020 a prípravou rozpočtu EÚ na rok 2020. Jej cieľom je dosiahnuť integrovanejší prístup v politike a právnych predpisoch EÚ týkajúcich sa miest a mestských oblastí a zaistiť, aby boli mestá a miestne a regionálne samosprávy vo väčšej miere zapájané do prípravy tejto politiky. Zároveň by mala dať odporúčania o tom, ktoré prvky európskych programov finančnej podpory sú vhodné na podporu rozvoja miest. Základom takéhoto prístupu je obnovená správa. Biela kniha by mala napokon viesť ku skutočnému horizontálnemu zakotveniu mestského rozmeru do rozhodovacieho procesu EÚ (urban mainstreaming), a nie k osobitnej stratégii alebo programu EÚ. Komisia v novom zložení by mala túto knihu vypracovať v úzkej spolupráci s mestami, čím by sa vyzdvihla potreba nového riadenia v politike EÚ týkajúcej sa miest. |
| --- | --- |

22.

Výbor znovu vyzýva Európsku komisiu, aby vypracovala bielu knihu o integrovanej politike pre mestá (12) ešte pred predstavením nástupcu stratégie Európa 2020 a prípravou rozpočtu EÚ na rok 2020. Jej cieľom je dosiahnuť integrovanejší prístup v politike a právnych predpisoch EÚ týkajúcich sa miest a mestských oblastí a zaistiť, aby boli mestá a miestne a regionálne samosprávy vo väčšej miere zapájané do prípravy tejto politiky. Zároveň by mala dať odporúčania o tom, ktoré prvky európskych programov finančnej podpory sú vhodné na podporu rozvoja miest. Základom takéhoto prístupu je obnovená správa. Biela kniha by mala napokon viesť ku skutočnému horizontálnemu zakotveniu mestského rozmeru do rozhodovacieho procesu EÚ (urban mainstreaming), a nie k osobitnej stratégii alebo programu EÚ. Komisia v novom zložení by mala túto knihu vypracovať v úzkej spolupráci s mestami, čím by sa vyzdvihla potreba nového riadenia v politike EÚ týkajúcej sa miest.

| 23. | Biela kniha by mala obsahovať tieto prvky: |
| --- | --- |

23.

Biela kniha by mala obsahovať tieto prvky:

a)   Nová metodika integrovanejšieho prístupu k tvorbe politiky

| 24. | Výbor regiónov konštatuje, že vzhľadom na medzinárodnú konkurenciu Európa potrebuje najmä životaschopné a dynamické mestá. Politika a právne predpisy EÚ môžu prispieť k tomu, aby sa na to vytvorili vhodné podmienky. Realizácia približne 70 % európskej politiky a právnych predpisov na miestnej a regionálnej úrovni si vyžaduje všeobecnú koherentnosť. Výbor však konštatuje, že predpisy EÚ majú niekedy práve opačný účinok. Dobrý príklad ponúka vo svojom stanovisku na tému „Revízia stratégie EÚ v oblasti kvality ovzdušia a emisií“ (13), v ktorom sa uvádza, že pri zlepšovaní kvality ovzdušia je potrebné zosúladiť úrovne ambícií jednotlivých smerníc EÚ o ochrane životného prostredia a zosynchronizovať harmonogramy ich uskutočňovania, aby sa dosiahli želané výsledky. |
| --- | --- |

24.

Výbor regiónov konštatuje, že vzhľadom na medzinárodnú konkurenciu Európa potrebuje najmä životaschopné a dynamické mestá. Politika a právne predpisy EÚ môžu prispieť k tomu, aby sa na to vytvorili vhodné podmienky. Realizácia približne 70 % európskej politiky a právnych predpisov na miestnej a regionálnej úrovni si vyžaduje všeobecnú koherentnosť. Výbor však konštatuje, že predpisy EÚ majú niekedy práve opačný účinok. Dobrý príklad ponúka vo svojom stanovisku na tému „Revízia stratégie EÚ v oblasti kvality ovzdušia a emisií“ (13), v ktorom sa uvádza, že pri zlepšovaní kvality ovzdušia je potrebné zosúladiť úrovne ambícií jednotlivých smerníc EÚ o ochrane životného prostredia a zosynchronizovať harmonogramy ich uskutočňovania, aby sa dosiahli želané výsledky.

| 25. | Nedostatočná európska politika obmedzovania emisií pri zdroji môže viesť k zložitým situáciám. Niektoré mestá preto nedokážu splniť želané normy, musia však znášať riziko, že členský štát, v ktorom sa nachádzajú, na ne prostredníctvom vnútroštátnych predpisov prenesie európske pokuty za prekročenie európskych noriem. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby vypracovala metodiku tvorby integrovanejších politických opatrení počnúc participatívnejším posudzovaním územného vplyvu, ktoré bude vychádzať zo širších základov a zapájať miestne a regionálne orgány, a tak zaistila väčší súlad jednotlivých oblastí politiky a právnych predpisov, vďaka čomu bude EÚ môcť mestám a mestským oblastiam ponúknuť vhodné podmienky na realizáciu európskej politiky. |
| --- | --- |

25.

Nedostatočná európska politika obmedzovania emisií pri zdroji môže viesť k zložitým situáciám. Niektoré mestá preto nedokážu splniť želané normy, musia však znášať riziko, že členský štát, v ktorom sa nachádzajú, na ne prostredníctvom vnútroštátnych predpisov prenesie európske pokuty za prekročenie európskych noriem. Výbor preto vyzýva Komisiu, aby vypracovala metodiku tvorby integrovanejších politických opatrení počnúc participatívnejším posudzovaním územného vplyvu, ktoré bude vychádzať zo širších základov a zapájať miestne a regionálne orgány, a tak zaistila väčší súlad jednotlivých oblastí politiky a právnych predpisov, vďaka čomu bude EÚ môcť mestám a mestským oblastiam ponúknuť vhodné podmienky na realizáciu európskej politiky.

| 26. | Na dosiahnutie skutočne integrovaného prístupu je žiaduce zahrnúť do bielej knihy jasnú definíciu uceleného udržateľného mestského rozvoja a stanoviť v nej jasné ciele, ktoré chce EÚ v tejto oblasti splniť. Ide pri tom o horizontálne ciele, ktoré sa musia realizovať naprieč rôznymi oblasťami politiky. |
| --- | --- |

26.

Na dosiahnutie skutočne integrovaného prístupu je žiaduce zahrnúť do bielej knihy jasnú definíciu uceleného udržateľného mestského rozvoja a stanoviť v nej jasné ciele, ktoré chce EÚ v tejto oblasti splniť. Ide pri tom o horizontálne ciele, ktoré sa musia realizovať naprieč rôznymi oblasťami politiky.

| 27. | Integrovaný prístup k mestskej politike si vyžaduje zohľadniť opatrenia v oblasti územného plánovania, keďže územia miest presahujú mestskú úroveň. |
| --- | --- |

27.

Integrovaný prístup k mestskej politike si vyžaduje zohľadniť opatrenia v oblasti územného plánovania, keďže územia miest presahujú mestskú úroveň.

| 28. | Výbor regiónov v tejto súvislosti opakuje svoj návrh použiť posudzovanie územného vplyvu ako nástroj na dosiahnutie integrovanejšieho prístupu v politike, a podporiť tak územnú súdržnosť (14). Územnú súdržnosť pritom definuje ako trojdimenzionálny pojem, ktorého súčasťou je vyvážený územný rozvoj, územná integrácia a územné riadenie. Vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že Európska komisia obmedzuje posudzovanie územného vplyvu na prvú z týchto troch oblastí, zatiaľ čo práve druhá dimenzia podporuje integrovaný prístup k politike a právnym predpisom. Budúci prieskum Komisie týkajúci sa jej usmernení pre posudzovanie vplyvu ponúka zásadnú a jedinečnú príležitosť práve pre začlenenie mestského rozmeru do vnútorných postupov tvorby politík Komisie. |
| --- | --- |

28.

Výbor regiónov v tejto súvislosti opakuje svoj návrh použiť posudzovanie územného vplyvu ako nástroj na dosiahnutie integrovanejšieho prístupu v politike, a podporiť tak územnú súdržnosť (14). Územnú súdržnosť pritom definuje ako trojdimenzionálny pojem, ktorého súčasťou je vyvážený územný rozvoj, územná integrácia a územné riadenie. Vyslovuje poľutovanie nad skutočnosťou, že Európska komisia obmedzuje posudzovanie územného vplyvu na prvú z týchto troch oblastí, zatiaľ čo práve druhá dimenzia podporuje integrovaný prístup k politike a právnym predpisom. Budúci prieskum Komisie týkajúci sa jej usmernení pre posudzovanie vplyvu ponúka zásadnú a jedinečnú príležitosť práve pre začlenenie mestského rozmeru do vnútorných postupov tvorby politík Komisie.

| 29. | Takisto sa domnievame, že biela kniha o integrovanej mestskej politike by sa mala zaoberať otázkami, ako je obnova poškodených mestských zón, modernizácia a obnova miest a tiež energetická účinnosť pri výstavbe budov. |
| --- | --- |

29.

Takisto sa domnievame, že biela kniha o integrovanej mestskej politike by sa mala zaoberať otázkami, ako je obnova poškodených mestských zón, modernizácia a obnova miest a tiež energetická účinnosť pri výstavbe budov.

| 30. | Dobrým príkladom integrovanejšieho prístupu na úrovni EÚ je európske inovačné partnerstvo „Inteligentné mestá a obce“. Toto partnerstvo vzniklo vďaka verejno-súkromným iniciatívam s cieľom rozvíjať inovácie poskytujúce mestám riešenia pre výzvy súvisiace s mestskou mobilitou, energetickou účinnosťou a informačnými a komunikačnými technológiami. Partnerstvo ponúka možnosť preniesť makroekonomickú politiku na úrovni EÚ do praxe v mestách. Pritom je dôležité, aby mestá mali priestor stanovovať si svoj program a udávať tón, vďaka čomu by mohli naplniť svoju úlohu hlavného aktéra. |
| --- | --- |

30.

Dobrým príkladom integrovanejšieho prístupu na úrovni EÚ je európske inovačné partnerstvo „Inteligentné mestá a obce“. Toto partnerstvo vzniklo vďaka verejno-súkromným iniciatívam s cieľom rozvíjať inovácie poskytujúce mestám riešenia pre výzvy súvisiace s mestskou mobilitou, energetickou účinnosťou a informačnými a komunikačnými technológiami. Partnerstvo ponúka možnosť preniesť makroekonomickú politiku na úrovni EÚ do praxe v mestách. Pritom je dôležité, aby mestá mali priestor stanovovať si svoj program a udávať tón, vďaka čomu by mohli naplniť svoju úlohu hlavného aktéra.

b)   Mestský rozmer v európskych fondoch

| 31. | Dobré príklady, ako je európske inovačné partnerstvo „Inteligentné mestá a obce“, sú v ostrom kontraste so zapojením miest do programov štrukturálnych fondov v rokoch 2007 – 2013. V novom programovom období 2014 – 2020 sa mestskému rozmeru v politike súdržnosti venuje osobitná pozornosť prostredníctvom niekoľkých iniciatív (povinnosť vyčleniť 5 % rozpočtových prostriedkov EFRR na rozvoj miest, vytvorenie siete EÚ pre rozvoj miest, ako aj finančné prostriedky na inovatívne opatrenia v oblasti udržateľného rozvoja miest). Požiadavka väčšej koncentrácie však môže viesť k tomu, že sa mesto neposudzuje v celom svojom mestskom rozvoji. Je potrebná lepšie zosúladená koordinácia v rámci Komisie, ktorá by vo všetkých útvaroch Komisie podporila hlbšie pochopenie sektorových odborných politík mestského rozmeru (životné prostredie, energetická infraštruktúra, mobilita). |
| --- | --- |

31.

Dobré príklady, ako je európske inovačné partnerstvo „Inteligentné mestá a obce“, sú v ostrom kontraste so zapojením miest do programov štrukturálnych fondov v rokoch 2007 – 2013. V novom programovom období 2014 – 2020 sa mestskému rozmeru v politike súdržnosti venuje osobitná pozornosť prostredníctvom niekoľkých iniciatív (povinnosť vyčleniť 5 % rozpočtových prostriedkov EFRR na rozvoj miest, vytvorenie siete EÚ pre rozvoj miest, ako aj finančné prostriedky na inovatívne opatrenia v oblasti udržateľného rozvoja miest). Požiadavka väčšej koncentrácie však môže viesť k tomu, že sa mesto neposudzuje v celom svojom mestskom rozvoji. Je potrebná lepšie zosúladená koordinácia v rámci Komisie, ktorá by vo všetkých útvaroch Komisie podporila hlbšie pochopenie sektorových odborných politík mestského rozmeru (životné prostredie, energetická infraštruktúra, mobilita).

| 32. | Výbor regiónov preto opakovane podporuje Komisiu, ktorá v novej politike súdržnosti venuje pozornosť integrovanému rozvoju miest (15). V tejto súvislosti tiež vyslovuje potešenie nad posilnením zásady partnerstva v novom balíku politiky súdržnosti a vydaním európskeho kódexu partnerského správania. Výbor regiónov však bude naďalej pozorne sledovať praktickú realizáciu návrhov Komisie pri vykonávaní nových operačných programov EFRR a ESF, najmä to, ako budú mestá zapájané do riadenia a správy týchto programov. |
| --- | --- |

32.

Výbor regiónov preto opakovane podporuje Komisiu, ktorá v novej politike súdržnosti venuje pozornosť integrovanému rozvoju miest (15). V tejto súvislosti tiež vyslovuje potešenie nad posilnením zásady partnerstva v novom balíku politiky súdržnosti a vydaním európskeho kódexu partnerského správania. Výbor regiónov však bude naďalej pozorne sledovať praktickú realizáciu návrhov Komisie pri vykonávaní nových operačných programov EFRR a ESF, najmä to, ako budú mestá zapájané do riadenia a správy týchto programov.

| 33. | Výbor regiónov vyzýva Európsku komisiu, aby spolu s ním monitorovala a všade tam, kde je to možné, podporovala začlenenie miest do nových programov štrukturálnych fondov. Poučenia, ktoré z toho vyplynú môžu poslúžiť ako významné politické odporúčania pri tvorbe politiky súdržnosti na obdobie po roku 2020, ako aj pri iných európskych programoch, ktoré môžu podporiť dosahovanie európskych cieľov na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

33.

Výbor regiónov vyzýva Európsku komisiu, aby spolu s ním monitorovala a všade tam, kde je to možné, podporovala začlenenie miest do nových programov štrukturálnych fondov. Poučenia, ktoré z toho vyplynú môžu poslúžiť ako významné politické odporúčania pri tvorbe politiky súdržnosti na obdobie po roku 2020, ako aj pri iných európskych programoch, ktoré môžu podporiť dosahovanie európskych cieľov na miestnej úrovni.

| 34. | Mestá sa zúčastňujú aj na iných programoch dotácií EÚ, ako je LIFE, Horizont 2020, Inteligentná energia – Európa atď., hoci týmto programom chýba tematické zameranie na mestskú problematiku a synergie s programami ESI. Osobitné zohľadnenie synergií medzi programami podpory EÚ by prinieslo v mestách pozitívne výsledky. |
| --- | --- |

34.

Mestá sa zúčastňujú aj na iných programoch dotácií EÚ, ako je LIFE, Horizont 2020, Inteligentná energia – Európa atď., hoci týmto programom chýba tematické zameranie na mestskú problematiku a synergie s programami ESI. Osobitné zohľadnenie synergií medzi programami podpory EÚ by prinieslo v mestách pozitívne výsledky.

c)   Platforma výmeny osvedčených postupov

| 35. | Vytvorením sietí miestnych samospráv na úrovni EÚ Komisia reaguje na potrebu výmeny osvedčených postupov z rôznych oblastí medzi jednotlivými mestami. Túto potrebu uspokojuje aj program územnej spolupráce Urbact, čo je program EÚ na podporu udržateľného rozvoja miest. Okrem toho súťažný program „Európa pre občanov“ povzbudzuje obce, aby v súvislosti s otázkami spoločného záujmu vytvárali tematické siete, ktoré sú dôležitým nástrojom na výmenu osvedčených postupov. Popri týchto programoch spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov a súťažných aktivít, ktoré organizuje EÚ, jestvuje ešte mnoho programov výmeny poznatkov medzi mestami (napr. Civitas, Dohovor primátorov a starostov, Mayors Adapt, iniciatíva Inteligentné mestá a obce, referenčný rámec pre udržateľné mestá, Managenergy). Výbor konštatuje, že ponuka iniciatív na výmenu poznatkov a skúseností je čoraz väčšia a rôznorodejšia. V záujme dosiahnutia integrovanejšieho prístupu výbor žiada, aby Komisia tieto rôzne európske programy financovania a podporné siete posilnila s cieľom umožniť miestnej úrovni lepšie porozumenie a interakciu s nimi, a to účinnejším spôsobom ako doteraz. |
| --- | --- |

35.

Vytvorením sietí miestnych samospráv na úrovni EÚ Komisia reaguje na potrebu výmeny osvedčených postupov z rôznych oblastí medzi jednotlivými mestami. Túto potrebu uspokojuje aj program územnej spolupráce Urbact, čo je program EÚ na podporu udržateľného rozvoja miest. Okrem toho súťažný program „Európa pre občanov“ povzbudzuje obce, aby v súvislosti s otázkami spoločného záujmu vytvárali tematické siete, ktoré sú dôležitým nástrojom na výmenu osvedčených postupov. Popri týchto programoch spolufinancovaných zo štrukturálnych fondov a súťažných aktivít, ktoré organizuje EÚ, jestvuje ešte mnoho programov výmeny poznatkov medzi mestami (napr. Civitas, Dohovor primátorov a starostov, Mayors Adapt, iniciatíva Inteligentné mestá a obce, referenčný rámec pre udržateľné mestá, Managenergy). Výbor konštatuje, že ponuka iniciatív na výmenu poznatkov a skúseností je čoraz väčšia a rôznorodejšia. V záujme dosiahnutia integrovanejšieho prístupu výbor žiada, aby Komisia tieto rôzne európske programy financovania a podporné siete posilnila s cieľom umožniť miestnej úrovni lepšie porozumenie a interakciu s nimi, a to účinnejším spôsobom ako doteraz.

| 36. | Na to, aby sa mestá a mestské oblasti dali hodnotiť primeranejšie než len prostredníctvom HDP ako indikátora, musí byť k dispozícii dostatok údajov, podľa možností na úrovni funkčných regiónov, na výmenu poznatkov a referenčné porovnávanie politiky pre mestá. Najzásadnejším problémom je pritom skutočnosť, že oblasti NUTS podľa nomenklatúry Eurostatu neodrážajú reálne skutočnosti v mestách a obciach. Na tento účel sú potrebné podrobnejšie údaje od miestnej úrovne, ktoré by mal zabezpečiť Eurostat, ako aj ďalej rozpracovať skúmania, ako je napríklad koncepcia mestského auditu, alebo stanoviť jednotné kritériá na vymedzenie metropolitných oblastí. Taktiež je potrebné vytvoriť konkrétne nástroje na meranie pokroku a dosahu integrovaného programu pre mestá na úrovni EÚ. V tejto súvislosti výbor vyzýva Komisiu, aby vytvorila nový monitorovací nástroj referenčného porovnávania určený na rozvoj programu EÚ pre mestá. |
| --- | --- |

36.

Na to, aby sa mestá a mestské oblasti dali hodnotiť primeranejšie než len prostredníctvom HDP ako indikátora, musí byť k dispozícii dostatok údajov, podľa možností na úrovni funkčných regiónov, na výmenu poznatkov a referenčné porovnávanie politiky pre mestá. Najzásadnejším problémom je pritom skutočnosť, že oblasti NUTS podľa nomenklatúry Eurostatu neodrážajú reálne skutočnosti v mestách a obciach. Na tento účel sú potrebné podrobnejšie údaje od miestnej úrovne, ktoré by mal zabezpečiť Eurostat, ako aj ďalej rozpracovať skúmania, ako je napríklad koncepcia mestského auditu, alebo stanoviť jednotné kritériá na vymedzenie metropolitných oblastí. Taktiež je potrebné vytvoriť konkrétne nástroje na meranie pokroku a dosahu integrovaného programu pre mestá na úrovni EÚ. V tejto súvislosti výbor vyzýva Komisiu, aby vytvorila nový monitorovací nástroj referenčného porovnávania určený na rozvoj programu EÚ pre mestá.

d)   Nové riadenie

| 37. | Nastal čas na nové riadenie, v ktorom by sa prehĺbilo zapojenie miest do celého cyklu tvorby európskej politiky (napríklad prostredníctvom Výboru regiónov, sietí miest ako je sieť Eurocities alebo prostredníctvom Dohovoru primátorov a starostov). EÚ bude môcť vďaka lepšiemu zapojeniu miest a miestnych a regionálnych samospráv do všetkých štádií politického cyklu lepšie reagovať na zmeny, ktorými mestá momentálne prechádzajú, nakoľko to umožní lepšie posúdiť dosah politických iniciatív a právnych predpisov na mestá a korigovať riziká politík EÚ, ktoré nie sú vo vzájomnom súlade a nezodpovedajú miestnej realite. Okrem toho, podľa článku 5 všeobecného nariadenia EÚ č. 1303/2013 o štrukturálnych fondoch EÚ sa „metóda viacúrovňového riadenia“ musí uplatňovať počas celého procesu prípravy a realizácie programov týkajúcich sa politiky súdržnosti EÚ. |
| --- | --- |

37.

Nastal čas na nové riadenie, v ktorom by sa prehĺbilo zapojenie miest do celého cyklu tvorby európskej politiky (napríklad prostredníctvom Výboru regiónov, sietí miest ako je sieť Eurocities alebo prostredníctvom Dohovoru primátorov a starostov). EÚ bude môcť vďaka lepšiemu zapojeniu miest a miestnych a regionálnych samospráv do všetkých štádií politického cyklu lepšie reagovať na zmeny, ktorými mestá momentálne prechádzajú, nakoľko to umožní lepšie posúdiť dosah politických iniciatív a právnych predpisov na mestá a korigovať riziká politík EÚ, ktoré nie sú vo vzájomnom súlade a nezodpovedajú miestnej realite. Okrem toho, podľa článku 5 všeobecného nariadenia EÚ č. 1303/2013 o štrukturálnych fondoch EÚ sa „metóda viacúrovňového riadenia“ musí uplatňovať počas celého procesu prípravy a realizácie programov týkajúcich sa politiky súdržnosti EÚ.

| 38. | Zásada viacúrovňového riadenia je veľmi dôležitá, treba ju však prispôsobiť novému vzťahu medzi verejnou správou a spoločnosťou, ktorý prichádza ruka v ruke s meniacou sa úlohou miest a miestnych a regionálnych samospráv v procese tvorby politiky. Preto ak európske obce podpíšu Chartu viacúrovňového riadenia v Európe, podporia tým účasť viacerých rôznych úrovní riadenia (miestnej, regionálnej, celoštátnej a celoeurópskej) na vytváraní účinných verejných politík, pričom sa budú uplatňovať všetky zásady, ako je účasť, spolupráca, transparentnosť, inklúzia a politická koherencia, ktoré sú základnou podmienkou úspechu týchto verejných politík v záujme občanov. |
| --- | --- |

38.

Zásada viacúrovňového riadenia je veľmi dôležitá, treba ju však prispôsobiť novému vzťahu medzi verejnou správou a spoločnosťou, ktorý prichádza ruka v ruke s meniacou sa úlohou miest a miestnych a regionálnych samospráv v procese tvorby politiky. Preto ak európske obce podpíšu Chartu viacúrovňového riadenia v Európe, podporia tým účasť viacerých rôznych úrovní riadenia (miestnej, regionálnej, celoštátnej a celoeurópskej) na vytváraní účinných verejných politík, pričom sa budú uplatňovať všetky zásady, ako je účasť, spolupráca, transparentnosť, inklúzia a politická koherencia, ktoré sú základnou podmienkou úspechu týchto verejných politík v záujme občanov.

| 39. | Útvary Komisie musia systematicky zapájať predstaviteľov miest a miestnych a regionálnych samospráv do tvorby politiky, napríklad prostredníctvom expertných skupín, aby na základe praktických skúseností a konkrétnych údajov dospeli k väčšej zhode o mestskom rozmere v európskej politike. Dohovor v tomto smere by sa mohol zakotviť v novej medziinštitucionálnej dohode medzi novou Komisiou a Výborom regiónov. |
| --- | --- |

39.

Útvary Komisie musia systematicky zapájať predstaviteľov miest a miestnych a regionálnych samospráv do tvorby politiky, napríklad prostredníctvom expertných skupín, aby na základe praktických skúseností a konkrétnych údajov dospeli k väčšej zhode o mestskom rozmere v európskej politike. Dohovor v tomto smere by sa mohol zakotviť v novej medziinštitucionálnej dohode medzi novou Komisiou a Výborom regiónov.

Výbor a program pre mestá

| 40. | Mestský rozmer v európskej politike a vypracovanie programu EÚ pre mestá sú pre výbor veľmi dôležité. Ako hlas miestnych a regionálnych samospráv v EÚ sa výbor zaväzuje pozorne sledovať prípravu bielej knihy a interne i externe pokračovať v diskusii o programe pre mestá. Predkladané stanovisko je prvým príspevkom výboru na ceste k skutočne integrovanému prístupu k mestám v EÚ. |
| --- | --- |

40.

Mestský rozmer v európskej politike a vypracovanie programu EÚ pre mestá sú pre výbor veľmi dôležité. Ako hlas miestnych a regionálnych samospráv v EÚ sa výbor zaväzuje pozorne sledovať prípravu bielej knihy a interne i externe pokračovať v diskusii o programe pre mestá. Predkladané stanovisko je prvým príspevkom výboru na ceste k skutočne integrovanému prístupu k mestám v EÚ.

V Bruseli 25. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Európska komisia: Mestá zajtrajška. Výzvy, vízie, pokrok (október 2011).

1

(2)  Uznesenie Európskeho parlamentu z 23. júna 2011 o európskej mestskej agende a jej budúcnosti v politike súdržnosti [2010/2158(INI)].

2

(3)  Hans Verdonk, Urban policies in Europe, v: Leo van den Berg, Luis Carvalhoj, Jan van der Meer: Cities as Engines of Sustainable Competitiveness: Looking Back at Two Decades of Urban Policies, Rotterdam, 2014.

3

(4)  COM(1997) 0197 final.

4

(5)  COR-2013-07987.

5

(6)  COR-2014-00090.

6

(7)  Eurostat: City Statistics – Urban Audit, Luxemburg 2013.

7

(8)  CDR2994/2013.

8

(9)  Európska komisia: Mestá zajtrajška. Výzvy, vízie, pokrok (október 2011).

9

(10)  European Metropolitan Network Institute (EMI): A strategic knowledge and research agenda on polycentric metropolitan areas, Hág, 2012.

10

(11)  Európska komisia: Tematický diskusný dokument na fórum „Mestá zajtrajška: investície do Európy“, 17. a 18. februára 2014, Brusel. Pozri tiež podrobný prehľad všetkých programov a iniciatív zameraných na mestá a financovaných Európskou úniou, ktorý je dostupný na internetovej stránke GR REGIO: http://ec.europa.eu/regional_policy/urban/portal/index_en.cfm?smenu_mapping_id=10.

11

(12)  CdR RESOL-V-009.

12

(13)  CdR 329/2011 fin.

13

(14)  CdR 29/2013 fin.

14

(15)  CdR 5/2012 fin.

15

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/18

---

Stanovisko Výboru regiónov – Súbor opatrení v oblasti mestskej mobility

2014/C 271/04

| Spravodajca | : | Albert Bore (UK/SES), člen rady mesta Birmingham |
| --- | --- | --- |
| Referenčné dokumenty | : | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spoločné vytvorenie konkurencieschopnej mestskej mobility efektívne využívajúcej zdroje COM(2013) 913 final
  Výzva na prijatie opatrení v oblasti mestskej logistiky SWD(2013) 524 final
  Cielené opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky v mestských oblastiach SWD(2013) 525 final
  Výzva na prijatie inteligentnejšej regulácie prístupu vozidiel do mestských oblastí SWD(2013) 526 final
  Mobilizácia inteligentných dopravných systémov pre mestá v EÚ SWD(2013) 527 final |

Spravodajca

:

Albert Bore (UK/SES), člen rady mesta Birmingham

Referenčné dokumenty

:

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Spoločné vytvorenie konkurencieschopnej mestskej mobility efektívne využívajúcej zdroje COM(2013) 913 final

Výzva na prijatie opatrení v oblasti mestskej logistiky SWD(2013) 524 final

Cielené opatrenia v oblasti bezpečnosti cestnej premávky v mestských oblastiach SWD(2013) 525 final

Výzva na prijatie inteligentnejšej regulácie prístupu vozidiel do mestských oblastí SWD(2013) 526 final

Mobilizácia inteligentných dopravných systémov pre mestá v EÚ SWD(2013) 527 final

I.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

| 1. | Udržateľné systémy mestskej dopravy zlepšujú kvalitu života európskych občanov a sú dôležité z hľadiska hospodárskej konkurencieschopnosti miest, regiónov a Európskej únie ako celku. Mestá poskytujú domov 70 % európskych občanov a sú významnými centrami hospodárskej činnosti, v ktorých sa tvorí viac ako 80 % HDP Únie. |
| --- | --- |

1.

Udržateľné systémy mestskej dopravy zlepšujú kvalitu života európskych občanov a sú dôležité z hľadiska hospodárskej konkurencieschopnosti miest, regiónov a Európskej únie ako celku. Mestá poskytujú domov 70 % európskych občanov a sú významnými centrami hospodárskej činnosti, v ktorých sa tvorí viac ako 80 % HDP Únie.

| 2. | Mestská mobilita a mestská doprava spadajú do právomoci miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú zodpovedné za vypracúvanie a vykonávanie politických opatrení v oblasti mestskej mobility a za poskytovanie služieb verejnej dopravy na svojom území. Rozhodnutia, ktoré je potrebné prijať na miestnej úrovni, často súvisia s rámcom stanoveným politikou štátu a novou mestskou agendou EÚ. Program mestskej mobility v skutočnosti mnohí považujú za súčasť agendy inteligentných miest. |
| --- | --- |

2.

Mestská mobilita a mestská doprava spadajú do právomoci miestnych a regionálnych orgánov, ktoré sú zodpovedné za vypracúvanie a vykonávanie politických opatrení v oblasti mestskej mobility a za poskytovanie služieb verejnej dopravy na svojom území. Rozhodnutia, ktoré je potrebné prijať na miestnej úrovni, často súvisia s rámcom stanoveným politikou štátu a novou mestskou agendou EÚ. Program mestskej mobility v skutočnosti mnohí považujú za súčasť agendy inteligentných miest.

| 3. | Výbor regiónov vyjadril politické odporúčania vo svojich predchádzajúcich stanoviskách o mestskej mobilite, najmä v stanovisku na tému „Zelená kniha o mestskej doprave“ (1), dvoch stanoviskách na tému „Akčný plán mestskej mobility“ (2) a tiež v stanovisku na tému „Biela kniha: Plán jednotného európskeho dopravného priestoru“ (3). V týchto odporúčaniach obhajoval udržateľné politické opatrenia v oblasti mestskej mobility, ktoré by zohľadňovali hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer. |
| --- | --- |

3.

Výbor regiónov vyjadril politické odporúčania vo svojich predchádzajúcich stanoviskách o mestskej mobilite, najmä v stanovisku na tému „Zelená kniha o mestskej doprave“ (1), dvoch stanoviskách na tému „Akčný plán mestskej mobility“ (2) a tiež v stanovisku na tému „Biela kniha: Plán jednotného európskeho dopravného priestoru“ (3). V týchto odporúčaniach obhajoval udržateľné politické opatrenia v oblasti mestskej mobility, ktoré by zohľadňovali hospodársky, environmentálny a sociálny rozmer.

| 4. | V súbore opatrení v oblasti mestskej mobility sa v plnej miere rešpektuje zásada subsidiarity a cielené opatrenia sa navrhujú tam, kde je EÚ prínosom, teda predovšetkým pri podpore spolupráce, výmene osvedčených postupov a usmerňovaní. V uvedených stanoviskách sú aj odporúčania pre členské štáty, aby zaviedli opatrenia týkajúce sa mestskej logistiky, regulácie prístupu do mestských oblastí, zavedenia inteligentných dopravných systémov a bezpečnosti cestnej premávky v mestách. |
| --- | --- |

4.

V súbore opatrení v oblasti mestskej mobility sa v plnej miere rešpektuje zásada subsidiarity a cielené opatrenia sa navrhujú tam, kde je EÚ prínosom, teda predovšetkým pri podpore spolupráce, výmene osvedčených postupov a usmerňovaní. V uvedených stanoviskách sú aj odporúčania pre členské štáty, aby zaviedli opatrenia týkajúce sa mestskej logistiky, regulácie prístupu do mestských oblastí, zavedenia inteligentných dopravných systémov a bezpečnosti cestnej premávky v mestách.

| 5. | Zdôrazňuje význam komplexnej politiky Európskej únie pre mestské oblasti založenej na nápadoch a návrhoch, ktoré vyjadril vo svojich súbežných a dopĺňajúcich stanoviskách: v stanovisku o integrovanom programe pre mestá, stanovisku o 7. environmentálnom akčnom programe so zameraním na udržateľné mestá a stanovisku o mestskej mobilite. |
| --- | --- |

5.

Zdôrazňuje význam komplexnej politiky Európskej únie pre mestské oblasti založenej na nápadoch a návrhoch, ktoré vyjadril vo svojich súbežných a dopĺňajúcich stanoviskách: v stanovisku o integrovanom programe pre mestá, stanovisku o 7. environmentálnom akčnom programe so zameraním na udržateľné mestá a stanovisku o mestskej mobilite.

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Plány udržateľnej mestskej mobility

| 6. | zdôrazňuje, že pri mestskom rozvoji sa musí uplatňovať udržateľný a holistický prístup. Problémy mestskej mobility nemožno riešiť len pomocou sektorového prístupu. Je potrebné brať do úvahy predovšetkým vzťah medzi mestským rozmerom dopravnej politiky a širším významom územného plánovania, aby sa zlepšila nielen doprava v mestách a infraštruktúra, ale aby sa tiež obmedzilo rozrastanie miest a nanovo definovali vzťahy medzi mestom a jeho okolitým prostredím (mestské/vidiecke). Ďalšie návrhy týkajúce sa udržateľnosti možno nájsť v stanovisku výboru o 7. environmentálnom akčnom programe so zameraním na udržateľné mestá (4). |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že pri mestskom rozvoji sa musí uplatňovať udržateľný a holistický prístup. Problémy mestskej mobility nemožno riešiť len pomocou sektorového prístupu. Je potrebné brať do úvahy predovšetkým vzťah medzi mestským rozmerom dopravnej politiky a širším významom územného plánovania, aby sa zlepšila nielen doprava v mestách a infraštruktúra, ale aby sa tiež obmedzilo rozrastanie miest a nanovo definovali vzťahy medzi mestom a jeho okolitým prostredím (mestské/vidiecke). Ďalšie návrhy týkajúce sa udržateľnosti možno nájsť v stanovisku výboru o 7. environmentálnom akčnom programe so zameraním na udržateľné mestá (4).

| 7. | Považuje za potrebné, aby členské štáty robili opatrenia (informačné kampane, stimuly atď.), ktoré môžu zmeniť postoj ľudí k využívaniu takých druhov dopravy, ktoré spotrebúvajú menej energie. |
| --- | --- |

7.

Považuje za potrebné, aby členské štáty robili opatrenia (informačné kampane, stimuly atď.), ktoré môžu zmeniť postoj ľudí k využívaniu takých druhov dopravy, ktoré spotrebúvajú menej energie.

| 8. | Zastáva názor, že plány udržateľnej mestskej mobility musia byť úzko späté s politikou využívania pôdy. Zle naplánovaný rozvoj, ktorý nie je účinne prepojený s dopravnou sieťou, má za následok vyšší dopyt po doprave a vedie k nadmernej závislosti od využívania súkromného automobilu na mnohé cesty. |
| --- | --- |

8.

Zastáva názor, že plány udržateľnej mestskej mobility musia byť úzko späté s politikou využívania pôdy. Zle naplánovaný rozvoj, ktorý nie je účinne prepojený s dopravnou sieťou, má za následok vyšší dopyt po doprave a vedie k nadmernej závislosti od využívania súkromného automobilu na mnohé cesty.

| 9. | Súhlasí, že plány udržateľnej mestskej mobility sú vhodným strategickým nástrojom na rozvíjanie takéhoto integrovaného prístupu k mestskej mobilite zameraného na všetky druhy a formy dopravy v celej funkčnej oblasti mesta alebo mestskej aglomerácie: verejnú a súkromnú, taxislužby, osobnú a nákladnú, motorovú a nemotorovú, premávku a parkovanie, pričom by sa mali zohľadňovať požiadavky obyvateľstva na mobilitu a rozdiely v potrebách žien a mužov. Vypracovanie plánov udržateľnej mestskej mobility pre všetky mestá je naďalej kľúčovou požiadavkou výboru, pričom za podobu a vykonávanie plánov mestskej mobility by boli zodpovedné samotné mestá. |
| --- | --- |

9.

Súhlasí, že plány udržateľnej mestskej mobility sú vhodným strategickým nástrojom na rozvíjanie takéhoto integrovaného prístupu k mestskej mobilite zameraného na všetky druhy a formy dopravy v celej funkčnej oblasti mesta alebo mestskej aglomerácie: verejnú a súkromnú, taxislužby, osobnú a nákladnú, motorovú a nemotorovú, premávku a parkovanie, pričom by sa mali zohľadňovať požiadavky obyvateľstva na mobilitu a rozdiely v potrebách žien a mužov. Vypracovanie plánov udržateľnej mestskej mobility pre všetky mestá je naďalej kľúčovou požiadavkou výboru, pričom za podobu a vykonávanie plánov mestskej mobility by boli zodpovedné samotné mestá.

| 10. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci mnohé mestá už vytvorili plány udržateľnej mobility, ktoré sa ukázali byť výborným základom na diskusiu a implementačné opatrenia na zlepšenie mobility v mestských oblastiach, doteraz neexistuje spoločná celoeurópska definícia koncepcie plánov udržateľnej mestskej mobility. |
| --- | --- |

10.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že hoci mnohé mestá už vytvorili plány udržateľnej mobility, ktoré sa ukázali byť výborným základom na diskusiu a implementačné opatrenia na zlepšenie mobility v mestských oblastiach, doteraz neexistuje spoločná celoeurópska definícia koncepcie plánov udržateľnej mestskej mobility.

| 11. | Víta, že Európska komisia ho aktívne zapojila do posudzovania vplyvu súboru opatrení v oblasti mestskej mobility a osobitne to, že Generálne riaditeľstvo pre mobilitu a dopravu vzalo do úvahy jeho výhrady týkajúce prípravy nezáväzného návrhu. |
| --- | --- |

11.

Víta, že Európska komisia ho aktívne zapojila do posudzovania vplyvu súboru opatrení v oblasti mestskej mobility a osobitne to, že Generálne riaditeľstvo pre mobilitu a dopravu vzalo do úvahy jeho výhrady týkajúce prípravy nezáväzného návrhu.

| 12. | Zaujímal by ho postup, ktorým chce Komisia zabezpečiť, aby sa ciele a opatrenia navrhnuté v súbore opatrení v oblasti mestskej mobility skutočne dosiahli, keďže v Európe existujú mestá a regióny, v ktorých je vypracúvanie a implementácia plánov pre mestské oblasti v rôznom štádiu. To sa týka tak mobility osôb, ako aj opatrení súvisiacich s mestskou logistikou, reguláciou a inteligentnejším monitorovaním prístupu do mestských oblastí, vytvorením inteligentných systémov mestskej dopravy i bezpečnosťou cestnej premávky v mestách. |
| --- | --- |

12.

Zaujímal by ho postup, ktorým chce Komisia zabezpečiť, aby sa ciele a opatrenia navrhnuté v súbore opatrení v oblasti mestskej mobility skutočne dosiahli, keďže v Európe existujú mestá a regióny, v ktorých je vypracúvanie a implementácia plánov pre mestské oblasti v rôznom štádiu. To sa týka tak mobility osôb, ako aj opatrení súvisiacich s mestskou logistikou, reguláciou a inteligentnejším monitorovaním prístupu do mestských oblastí, vytvorením inteligentných systémov mestskej dopravy i bezpečnosťou cestnej premávky v mestách.

| 13. | Chápe koncepciu ako nezáväzné usmernenia, ako aj spresnenie, že sa môže a mala by sa prispôsobiť konkrétnym podmienkam členských štátov a mestských oblastí. |
| --- | --- |

13.

Chápe koncepciu ako nezáväzné usmernenia, ako aj spresnenie, že sa môže a mala by sa prispôsobiť konkrétnym podmienkam členských štátov a mestských oblastí.

| 14. | Víta záväzok Komisie podporovať rozvíjanie a presadzovanie tejto koncepcie, predovšetkým návrh vytvoriť Európsku platformu pre plány udržateľnej mestskej mobility, a záväzok podporovať aj pomocou nástrojov financovania celoštátne, regionálne a miestne orgány, ktoré vypracúvajú a vykonávajú plány udržateľnej mestskej mobility. Európska komisia by sa mala jednoznačne zasadzovať za to, aby boli do európskej platformy zapojení zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

14.

Víta záväzok Komisie podporovať rozvíjanie a presadzovanie tejto koncepcie, predovšetkým návrh vytvoriť Európsku platformu pre plány udržateľnej mestskej mobility, a záväzok podporovať aj pomocou nástrojov financovania celoštátne, regionálne a miestne orgány, ktoré vypracúvajú a vykonávajú plány udržateľnej mestskej mobility. Európska komisia by sa mala jednoznačne zasadzovať za to, aby boli do európskej platformy zapojení zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov.

| 15. | Naliehavo žiada, aby boli do Komisiou navrhovanej expertnej skupiny členských štátov pre mestskú mobilitu a dopravu zahrnutí aj zástupcovia miestnych samospráv alebo miest, čo by bolo príspevkom k navrhovanej európskej platforme. |
| --- | --- |

15.

Naliehavo žiada, aby boli do Komisiou navrhovanej expertnej skupiny členských štátov pre mestskú mobilitu a dopravu zahrnutí aj zástupcovia miestnych samospráv alebo miest, čo by bolo príspevkom k navrhovanej európskej platforme.

| 16. | Žiada, aby sa plány udržateľnej mestskej mobility podporovali na národnej úrovni, pričom členské štáty by mali byť nabádané k tomu, aby pripravili legislatívne zmeny, ktorými by sa zabezpečili potrebné rámcové podmienky, ktoré by miestnym a regionálnym orgánom umožňovali vypracovať a úspešne implementovať miestne stratégie mestskej mobility. |
| --- | --- |

16.

Žiada, aby sa plány udržateľnej mestskej mobility podporovali na národnej úrovni, pričom členské štáty by mali byť nabádané k tomu, aby pripravili legislatívne zmeny, ktorými by sa zabezpečili potrebné rámcové podmienky, ktoré by miestnym a regionálnym orgánom umožňovali vypracovať a úspešne implementovať miestne stratégie mestskej mobility.

| 17. | Upozorňuje, že mestá sú dopravné uzly, kde doprava zvyčajne vzniká a končí a kde sa stretávajú rôzne druhy dopravy. Preto je potrebné, aby boli vnímané ako veľmi dôležitá a neoddeliteľná súčasť všetkých dopravných sietí a aby sa z tohto dôvodu venovala mestskej mobilite adekvátna pozornosť. |
| --- | --- |

17.

Upozorňuje, že mestá sú dopravné uzly, kde doprava zvyčajne vzniká a končí a kde sa stretávajú rôzne druhy dopravy. Preto je potrebné, aby boli vnímané ako veľmi dôležitá a neoddeliteľná súčasť všetkých dopravných sietí a aby sa z tohto dôvodu venovala mestskej mobilite adekvátna pozornosť.

Regulácia prístupu vozidiel do mestských oblastí

| 18. | Zastáva názor, že regulácia prístupu do mestských oblastí a vyberanie poplatkov od používateľov ciest môžu byť účinné nástroje na zvládnutie protichodného dopytu po priestore na mestských cestách a na riešenie kľúčových problémov, ako je preťaženie, znečistenie alebo mesto s nízkou hustotou obyvateľstva (rozrastanie miest). Je to v súlade so zásadou používateľ/znečisťovateľ platí a prispieva to k posunu smerom k využívaniu udržateľnejších druhov dopravy. |
| --- | --- |

18.

Zastáva názor, že regulácia prístupu do mestských oblastí a vyberanie poplatkov od používateľov ciest môžu byť účinné nástroje na zvládnutie protichodného dopytu po priestore na mestských cestách a na riešenie kľúčových problémov, ako je preťaženie, znečistenie alebo mesto s nízkou hustotou obyvateľstva (rozrastanie miest). Je to v súlade so zásadou používateľ/znečisťovateľ platí a prispieva to k posunu smerom k využívaniu udržateľnejších druhov dopravy.

| 19. | Poznamenáva, že zásada subsidiarity by si vyžadovala rozhodnutie miestnych orgánov zaviesť reguláciu prístupu do mestských oblastí a systémy vyberania poplatkov od používateľov ciest. Takéto systémy musia byť prispôsobené špecifickým miestnym podmienkam a potrebám, preto neexistuje univerzálne riešenie. Toto môžu urobiť len miestne a regionálne orgány na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

19.

Poznamenáva, že zásada subsidiarity by si vyžadovala rozhodnutie miestnych orgánov zaviesť reguláciu prístupu do mestských oblastí a systémy vyberania poplatkov od používateľov ciest. Takéto systémy musia byť prispôsobené špecifickým miestnym podmienkam a potrebám, preto neexistuje univerzálne riešenie. Toto môžu urobiť len miestne a regionálne orgány na miestnej úrovni.

| 20. | Poznamenáva, že v uplynulých rokoch sa v EÚ zaviedla celá škála systémov, no táto rôznorodosť môže občas sťažiť cestovanie po Európe, najmä pre všeobecný nedostatok informácií o tom, ako spĺňať požiadavky rozličných miestnych systémov. |
| --- | --- |

20.

Poznamenáva, že v uplynulých rokoch sa v EÚ zaviedla celá škála systémov, no táto rôznorodosť môže občas sťažiť cestovanie po Európe, najmä pre všeobecný nedostatok informácií o tom, ako spĺňať požiadavky rozličných miestnych systémov.

| 21. | Poukazuje na to, že regulácia prístupu do mestských oblastí by mala byť založená na jasných pravidlách, ktoré budú čo najuniverzálnejšie, pokiaľ ide o ciele ako zníženie premávky, menej znečisťujúcich emisií a podnety využívať iné, udržateľnejšie formy dopravy. |
| --- | --- |

21.

Poukazuje na to, že regulácia prístupu do mestských oblastí by mala byť založená na jasných pravidlách, ktoré budú čo najuniverzálnejšie, pokiaľ ide o ciele ako zníženie premávky, menej znečisťujúcich emisií a podnety využívať iné, udržateľnejšie formy dopravy.

| 22. | V tomto ohľade a v súlade so svojím stanoviskom z roku 2009 na tému „Akčný plán mestskej mobility“ (5) preto uznáva, že minimálna miera harmonizácie a koherentnosti na úrovni EÚ je potrebná, a to najmä pokiaľ ide o kategorizáciu vozidiel, emisnú triedu a dopravné značky, pričom toto sa musí dosiahnuť v rámci spolupráce medzi miestnymi, národnými a európskymi orgánmi. |
| --- | --- |

22.

V tomto ohľade a v súlade so svojím stanoviskom z roku 2009 na tému „Akčný plán mestskej mobility“ (5) preto uznáva, že minimálna miera harmonizácie a koherentnosti na úrovni EÚ je potrebná, a to najmä pokiaľ ide o kategorizáciu vozidiel, emisnú triedu a dopravné značky, pričom toto sa musí dosiahnuť v rámci spolupráce medzi miestnymi, národnými a európskymi orgánmi.

| 23. | Víta návrh Komisie podporovať výmenu o regulácii prístupu do mestských oblastí s členskými štátmi a expertmi a vypracovať nezávislé usmernenia s cieľom pomôcť mestám účinne implementovať systémy regulácie prístupu. |
| --- | --- |

23.

Víta návrh Komisie podporovať výmenu o regulácii prístupu do mestských oblastí s členskými štátmi a expertmi a vypracovať nezávislé usmernenia s cieľom pomôcť mestám účinne implementovať systémy regulácie prístupu.

| 24. | Domnieva sa, že v súvislosti s inteligentnými dopravnými systémami sú potrebné spoločné technické normy, aby sa zabezpečila interoperabilita a predišlo sa tak novým technickým prekážkam voľného pohybu v EÚ. |
| --- | --- |

24.

Domnieva sa, že v súvislosti s inteligentnými dopravnými systémami sú potrebné spoločné technické normy, aby sa zabezpečila interoperabilita a predišlo sa tak novým technickým prekážkam voľného pohybu v EÚ.

Bezpečnosť cestnej premávky v mestách

| 25. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že počet smrteľných dopravných nehôd v EÚ, ktoré si v roku 2013 vyžiadali 26  000 obetí na životoch, je naďalej neprijateľne vysoký. Znepokojivá je skutočnosť, že najviac zasiahnutí sú zraniteľní účastníci cestnej premávky, ako napr. cyklisti, chodci a najmä starší ľudia. Obzvlášť ho znepokojuje, že v porovnaní s rokom 2010 dokonca stúpol počet usmrtených cyklistov. |
| --- | --- |

25.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že počet smrteľných dopravných nehôd v EÚ, ktoré si v roku 2013 vyžiadali 26  000 obetí na životoch, je naďalej neprijateľne vysoký. Znepokojivá je skutočnosť, že najviac zasiahnutí sú zraniteľní účastníci cestnej premávky, ako napr. cyklisti, chodci a najmä starší ľudia. Obzvlášť ho znepokojuje, že v porovnaní s rokom 2010 dokonca stúpol počet usmrtených cyklistov.

| 26. | Zdôrazňuje význam bezpečnosti cestnej premávky pri zaistení udržateľných druhov dopravy, ako je cyklistická alebo pešia doprava, a pozitívny vplyv na oblasť zdravia vďaka tomu, že podnieti viac ľudí zapojiť sa do aktívneho cestovania. Tieto otázky by mali byť neoddeliteľnou súčasťou plánov udržateľnej mestskej mobility a boli by užitočné ďalšie usmernenia, ako to dosiahnuť. |
| --- | --- |

26.

Zdôrazňuje význam bezpečnosti cestnej premávky pri zaistení udržateľných druhov dopravy, ako je cyklistická alebo pešia doprava, a pozitívny vplyv na oblasť zdravia vďaka tomu, že podnieti viac ľudí zapojiť sa do aktívneho cestovania. Tieto otázky by mali byť neoddeliteľnou súčasťou plánov udržateľnej mestskej mobility a boli by užitočné ďalšie usmernenia, ako to dosiahnuť.

| 27. | Žiada, aby sa podporovala aj primeraná dopravná výchova obyvateľov, keďže existuje priama súvislosť medzi dopravnou výchovou a dopravnými nehodami. |
| --- | --- |

27.

Žiada, aby sa podporovala aj primeraná dopravná výchova obyvateľov, keďže existuje priama súvislosť medzi dopravnou výchovou a dopravnými nehodami.

| 28. | Pripomína, že v minulosti podporil ciele bezpečnosti cestnej premávky, ktoré boli stanovené v roku 2011 v bielej knihe o doprave, teda priblížiť sa do roku 2050 k nulovej úmrtnosti v cestnej premávke a usilovať o zníženie počtu dopravných nehôd do roku 2020 o polovicu v porovnaní s rokom 2010. |
| --- | --- |

28.

Pripomína, že v minulosti podporil ciele bezpečnosti cestnej premávky, ktoré boli stanovené v roku 2011 v bielej knihe o doprave, teda priblížiť sa do roku 2050 k nulovej úmrtnosti v cestnej premávke a usilovať o zníženie počtu dopravných nehôd do roku 2020 o polovicu v porovnaní s rokom 2010.

| 29. | Uznáva, že snahy zlepšiť bezpečnosť prostredníctvom konštrukcie automobilov a využívaním inteligentných dopravných systémov, ako sú napr. systémy pomoci pre vodiča (zvlášť riešenia V2I a V2V), znížia mieru nehodovosti, no domnieva sa, že miestne a regionálne orgány musia napr. prostredníctvom verejného obstarávania urobiť viac pre to, aby sa využívali konštrukčne bezpečnejšie vozidlá. |
| --- | --- |

29.

Uznáva, že snahy zlepšiť bezpečnosť prostredníctvom konštrukcie automobilov a využívaním inteligentných dopravných systémov, ako sú napr. systémy pomoci pre vodiča (zvlášť riešenia V2I a V2V), znížia mieru nehodovosti, no domnieva sa, že miestne a regionálne orgány musia napr. prostredníctvom verejného obstarávania urobiť viac pre to, aby sa využívali konštrukčne bezpečnejšie vozidlá.

| 30. | Odporúča, aby sa v rámci riešení založených na inteligentných dopravných systémoch tiež preskúmalo, ako sa podporovaním skutočnej zmeny v správaní vodičov dosiahnu prínosy v oblasti životného prostredia, bezpečnosti cestnej premávky a energetickej účinnosti. |
| --- | --- |

30.

Odporúča, aby sa v rámci riešení založených na inteligentných dopravných systémoch tiež preskúmalo, ako sa podporovaním skutočnej zmeny v správaní vodičov dosiahnu prínosy v oblasti životného prostredia, bezpečnosti cestnej premávky a energetickej účinnosti.

| 31. | Víta návrh Európskej komisie zaoberať sa bezpečnosťou cestnej premávky v mestách v rámci súboru opatrení v oblasti mestskej mobility a poznamenáva, že Európska komisia sa zaviazala zhromažďovať a šíriť príklady osvedčených postupov týkajúcich sa plánovania bezpečnosti cestnej premávky a analyzovať opatrenia na zníženie počtu vážnych úrazov v cestnej premávke v mestských oblastiach. Toto by nemalo byť obmedzené na nasledujúce dva roky, ako sa navrhuje, ale v prípade potreby by sa v tom malo pokračovať ďalej. |
| --- | --- |

31.

Víta návrh Európskej komisie zaoberať sa bezpečnosťou cestnej premávky v mestách v rámci súboru opatrení v oblasti mestskej mobility a poznamenáva, že Európska komisia sa zaviazala zhromažďovať a šíriť príklady osvedčených postupov týkajúcich sa plánovania bezpečnosti cestnej premávky a analyzovať opatrenia na zníženie počtu vážnych úrazov v cestnej premávke v mestských oblastiach. Toto by nemalo byť obmedzené na nasledujúce dva roky, ako sa navrhuje, ale v prípade potreby by sa v tom malo pokračovať ďalej.

| 32. | Víta odporúčanie Európskej komisie, aby členské štáty zabezpečili náležitý zber čo najpodrobnejších údajov o ukazovateľoch bezpečnosti cestnej premávky, a nabáda miestne orgány, aby tieto údaje používali pri miestnej analýze a plánovaní bezpečnosti cestnej premávky. Uznáva sa, že inžinierske zásahy majú v konečnom dôsledku obmedzený vplyv a že využívaním údajov o bezpečnosti cestnej premávky je možné určiť osobitné skupiny ľudí, ktoré sú najčastejšie účastníkmi zrážok v cestnej premávke. Umožní to sústredenejšie a cielenejšie kampane a programy zamerané na zmenu správania v záujme bezpečnosti cestnej premávky. |
| --- | --- |

32.

Víta odporúčanie Európskej komisie, aby členské štáty zabezpečili náležitý zber čo najpodrobnejších údajov o ukazovateľoch bezpečnosti cestnej premávky, a nabáda miestne orgány, aby tieto údaje používali pri miestnej analýze a plánovaní bezpečnosti cestnej premávky. Uznáva sa, že inžinierske zásahy majú v konečnom dôsledku obmedzený vplyv a že využívaním údajov o bezpečnosti cestnej premávky je možné určiť osobitné skupiny ľudí, ktoré sú najčastejšie účastníkmi zrážok v cestnej premávke. Umožní to sústredenejšie a cielenejšie kampane a programy zamerané na zmenu správania v záujme bezpečnosti cestnej premávky.

| 33. | Poukazuje na to, že v súlade so zásadou subsidiarity a zásadou viacúrovňového riadenia nesú miestne a regionálne orgány v rámci svojej pôsobnosti, ktorá sa zameriava na riešenie miestnych problémov, zodpovednosť za vypracovanie politických opatrení v oblasti bezpečnosti cestnej premávky, prispôsobených miestnym podmienkam. Plány udržateľnej mestskej mobility by mohli byť účinným nástrojom na podporu integrovaného prístupu k bezpečnosti cestnej premávky na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

33.

Poukazuje na to, že v súlade so zásadou subsidiarity a zásadou viacúrovňového riadenia nesú miestne a regionálne orgány v rámci svojej pôsobnosti, ktorá sa zameriava na riešenie miestnych problémov, zodpovednosť za vypracovanie politických opatrení v oblasti bezpečnosti cestnej premávky, prispôsobených miestnym podmienkam. Plány udržateľnej mestskej mobility by mohli byť účinným nástrojom na podporu integrovaného prístupu k bezpečnosti cestnej premávky na miestnej úrovni.

Mestská mobilita

| 34. | Poukazuje na to, že nemožno podceňovať úlohu nákladnej dopravy a logistiky. Hoci mestská logistika tvorí relatívne malý podiel mestskej dopravy, zaberá značnú časť priestoru na mestských cestách, napr. priestor na nakladanie a vykladanie, čím prispieva k preťaženiu a iným problémom. Mestské nákladné vozidlá tiež nepomerne prispievajú k znečisteniu ovzdušia a k hluku, pričom sú často účastníkmi vážnych nehôd so zraniteľnými účastníkmi cestnej premávky, ako sú chodci a cyklisti. V tomto zmysle by optimalizácia mestskej logistiky pozitívne ovplyvnila systém mestskej dopravy ako celok. |
| --- | --- |

34.

Poukazuje na to, že nemožno podceňovať úlohu nákladnej dopravy a logistiky. Hoci mestská logistika tvorí relatívne malý podiel mestskej dopravy, zaberá značnú časť priestoru na mestských cestách, napr. priestor na nakladanie a vykladanie, čím prispieva k preťaženiu a iným problémom. Mestské nákladné vozidlá tiež nepomerne prispievajú k znečisteniu ovzdušia a k hluku, pričom sú často účastníkmi vážnych nehôd so zraniteľnými účastníkmi cestnej premávky, ako sú chodci a cyklisti. V tomto zmysle by optimalizácia mestskej logistiky pozitívne ovplyvnila systém mestskej dopravy ako celok.

| 35. | Podčiarkuje, že existuje značný potenciál vo vzťahu k zavedeniu nových technológií, napr. riešení využívajúcich alternatívne palivá. Uznáva sa, že takýto rozvoj a včasné zavedenie ekologických vozidiel v mestách môže znamenať okamžitý prínos v zmysle zníženia závislosti od ropy a môže mať pozitívny vplyv na zdravie zlepšením kvality ovzdušia a znížením hluku. Výbor opätovne vyjadruje svoj súhlas s cieľom dosiahnuť v najväčších mestských centrách do roku 2030 mestskú logistiku v podstate bez emisií CO2, ktorý bol stanovený v bielej knihe o doprave z roku 2011. |
| --- | --- |

35.

Podčiarkuje, že existuje značný potenciál vo vzťahu k zavedeniu nových technológií, napr. riešení využívajúcich alternatívne palivá. Uznáva sa, že takýto rozvoj a včasné zavedenie ekologických vozidiel v mestách môže znamenať okamžitý prínos v zmysle zníženia závislosti od ropy a môže mať pozitívny vplyv na zdravie zlepšením kvality ovzdušia a znížením hluku. Výbor opätovne vyjadruje svoj súhlas s cieľom dosiahnuť v najväčších mestských centrách do roku 2030 mestskú logistiku v podstate bez emisií CO2, ktorý bol stanovený v bielej knihe o doprave z roku 2011.

| 36. | Poznamenáva, že najmä pre menších operátorov môžu byť v súvislosti s hospodárskou udržateľnosťou zavedenia ekologickejších vozidiel do vozového parku mestskej logistiky potrebné mechanizmy podnetov založené na prínosoch súvisiacich s externými vplyvmi. V tomto zmysle by sa mali definovať kvantitatívne ciele v súvislosti s verejným a súkromným vozovým parkom. |
| --- | --- |

36.

Poznamenáva, že najmä pre menších operátorov môžu byť v súvislosti s hospodárskou udržateľnosťou zavedenia ekologickejších vozidiel do vozového parku mestskej logistiky potrebné mechanizmy podnetov založené na prínosoch súvisiacich s externými vplyvmi. V tomto zmysle by sa mali definovať kvantitatívne ciele v súvislosti s verejným a súkromným vozovým parkom.

| 37. | Víta, že do súboru opatrení v oblasti mestskej mobility bola zahrnutá otázka mestskej mobility, predovšetkým z toho dôvodu, že na mestskú logistiku sa pri plánovaní dopravy v mestách často zabúda. |
| --- | --- |

37.

Víta, že do súboru opatrení v oblasti mestskej mobility bola zahrnutá otázka mestskej mobility, predovšetkým z toho dôvodu, že na mestskú logistiku sa pri plánovaní dopravy v mestách často zabúda.

| 38. | Víta záväzok Európskej komisie podniknúť kroky, pokiaľ ide o šírenie a preberanie osvedčených postupov v mestskej logistike, najmä poskytnúť usmerňujúce dokumenty k tomu, ako zlepšiť výkonnosť mestskej logistiky a uľahčiť obstarávanie ekologickejších a bezpečnejších vozidiel revíziou rozsahu portálu o ekologických vozidlách (www.cleanvehicle.eu). |
| --- | --- |

38.

Víta záväzok Európskej komisie podniknúť kroky, pokiaľ ide o šírenie a preberanie osvedčených postupov v mestskej logistike, najmä poskytnúť usmerňujúce dokumenty k tomu, ako zlepšiť výkonnosť mestskej logistiky a uľahčiť obstarávanie ekologickejších a bezpečnejších vozidiel revíziou rozsahu portálu o ekologických vozidlách (www.cleanvehicle.eu).

| 39. | Konštatuje, že pretrváva nedostatok údajov a informácií o tokoch prepravy nákladu, ktoré by mestským oblastiam pomohli účinnejšie plánovať pohyb nákladu na ich území. Takéto údaje a informácie, prepojené s aplikáciami inteligentných dopravných systémov, by mestským orgánom umožnili lepšie pochopiť potreby mestskej logistiky, pomohli zlepšiť efektívnosť pohybu a nájsť vhodnejšie trasy pre vozidlá, čo by viedlo k zníženiu emisií. |
| --- | --- |

39.

Konštatuje, že pretrváva nedostatok údajov a informácií o tokoch prepravy nákladu, ktoré by mestským oblastiam pomohli účinnejšie plánovať pohyb nákladu na ich území. Takéto údaje a informácie, prepojené s aplikáciami inteligentných dopravných systémov, by mestským orgánom umožnili lepšie pochopiť potreby mestskej logistiky, pomohli zlepšiť efektívnosť pohybu a nájsť vhodnejšie trasy pre vozidlá, čo by viedlo k zníženiu emisií.

| 40. | Súhlasí s názorom Európskej komisie, že členské štáty by mali náležite zohľadniť mestskú logistiku vo svojich národných prístupoch k mestskej mobilite a najmä v plánoch udržateľnej mestskej mobility. |
| --- | --- |

40.

Súhlasí s názorom Európskej komisie, že členské štáty by mali náležite zohľadniť mestskú logistiku vo svojich národných prístupoch k mestskej mobilite a najmä v plánoch udržateľnej mestskej mobility.

Inteligentné systémy mestskej dopravy

| 41. | Opätovne uznáva potenciál, ktorý ponúkajú inteligentné dopravné systémy, pokiaľ ide o optimalizáciu mestskej mobility a dosiahnutie politických cieľov, ako je väčšia bezpečnosť a menšie dopravné preťaženie. Informačné technológie zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore nových štruktúr mobility založených na kombinovanom využívaní všetkých druhov dopravy (napr. informácie o multimodálnej doprave a premávke v reálnom čase, integrované multimodálne elektronické systémy cestovných lístkov, systémy spoločného využívania áut a bicyklov). |
| --- | --- |

41.

Opätovne uznáva potenciál, ktorý ponúkajú inteligentné dopravné systémy, pokiaľ ide o optimalizáciu mestskej mobility a dosiahnutie politických cieľov, ako je väčšia bezpečnosť a menšie dopravné preťaženie. Informačné technológie zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore nových štruktúr mobility založených na kombinovanom využívaní všetkých druhov dopravy (napr. informácie o multimodálnej doprave a premávke v reálnom čase, integrované multimodálne elektronické systémy cestovných lístkov, systémy spoločného využívania áut a bicyklov).

| 42. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že preberanie aplikácií inteligentných dopravných systémov je stále veľmi rozdrobené, čo je spôsobené nedostatkom interoperability aj účinnej spolupráce. Súhlasí s názorom Európskej komisie, že potenciál inteligentných dopravných systémov sa môže naplno rozvinúť len vďaka ich rozsiahlemu zavedeniu po celej Európe. Takáto koherentnosť a interoperabilita podporuje cezhraničné cestovanie a voľný pohyb v rámci EÚ. Týka sa to aj mestských oblastí, ktoré sú často dôležitými uzlami v transeurópskych dopravných sieťach. |
| --- | --- |

42.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že preberanie aplikácií inteligentných dopravných systémov je stále veľmi rozdrobené, čo je spôsobené nedostatkom interoperability aj účinnej spolupráce. Súhlasí s názorom Európskej komisie, že potenciál inteligentných dopravných systémov sa môže naplno rozvinúť len vďaka ich rozsiahlemu zavedeniu po celej Európe. Takáto koherentnosť a interoperabilita podporuje cezhraničné cestovanie a voľný pohyb v rámci EÚ. Týka sa to aj mestských oblastí, ktoré sú často dôležitými uzlami v transeurópskych dopravných sieťach.

| 43. | Vyzýva, aby sa podporovali iniciatívy miestnych orgánov týkajúce sa zavádzania inteligentných dopravných systémov. Je potrebné urýchlene zaviesť technické a technologické vylepšenia, ktoré zvýšia mobilitu, účinnosť, bezpečnosť a kvalitu dopravy v mestských oblastiach. |
| --- | --- |

43.

Vyzýva, aby sa podporovali iniciatívy miestnych orgánov týkajúce sa zavádzania inteligentných dopravných systémov. Je potrebné urýchlene zaviesť technické a technologické vylepšenia, ktoré zvýšia mobilitu, účinnosť, bezpečnosť a kvalitu dopravy v mestských oblastiach.

| 44. | Pripomína, že Európska komisia už začala pracovať na interoperabilných a koherentných inteligentných dopravných systémoch, a to predovšetkým vytvorením právneho rámca smernicou 2010/40/EÚ (smernica o inteligentných dopravných systémoch) a vytvorením skupiny expertov na inteligentné systémy mestskej dopravy, ktorá už aj vypracovala usmernenia o zavádzaní kľúčových aplikácií inteligentných dopravných systémov v mestských oblastiach. |
| --- | --- |

44.

Pripomína, že Európska komisia už začala pracovať na interoperabilných a koherentných inteligentných dopravných systémoch, a to predovšetkým vytvorením právneho rámca smernicou 2010/40/EÚ (smernica o inteligentných dopravných systémoch) a vytvorením skupiny expertov na inteligentné systémy mestskej dopravy, ktorá už aj vypracovala usmernenia o zavádzaní kľúčových aplikácií inteligentných dopravných systémov v mestských oblastiach.

| 45. | V tejto súvislosti víta záväzok Európskej komisie pokračovať v činnosti v tejto oblasti a jej zámer doplniť existujúcu legislatívu o prístupe k údajom o doprave a cestovaní, pripraviť špecifikácie informačných služieb o doprave v reálnom čase a multimodálnych informačných služieb v rámci smernice 2010/40/EÚ o inteligentných dopravných systémoch a uľahčiť zavádzanie systémov komunikácie medzi vozidlami navzájom a medzi vozidlami a infraštruktúrou v mestských oblastiach. Vzhľadom na všetky tieto záležitosti je však základným predpokladom akceptovania takýchto systémov ochrana údajov a súkromia, ktorá sa musí v plnej miere dodržiavať. |
| --- | --- |

45.

V tejto súvislosti víta záväzok Európskej komisie pokračovať v činnosti v tejto oblasti a jej zámer doplniť existujúcu legislatívu o prístupe k údajom o doprave a cestovaní, pripraviť špecifikácie informačných služieb o doprave v reálnom čase a multimodálnych informačných služieb v rámci smernice 2010/40/EÚ o inteligentných dopravných systémoch a uľahčiť zavádzanie systémov komunikácie medzi vozidlami navzájom a medzi vozidlami a infraštruktúrou v mestských oblastiach. Vzhľadom na všetky tieto záležitosti je však základným predpokladom akceptovania takýchto systémov ochrana údajov a súkromia, ktorá sa musí v plnej miere dodržiavať.

Zmena klímy, kvalita ovzdušia a hluk

| 46. | Vyjadruje poľutovanie nad tým, že v oznámení sa dostatočne nerieši kvalita ovzdušia a otázky súvisiace s klímou. Pôsobením zmeny klímy sa bude zvyšovať počet dní, počas ktorých budú musieť dopravné systémy čeliť extrémnemu počasiu. Ak sa neprijmú žiadne opatrenia na prispôsobenie našich dopravných systémov, dá sa očakávať viac narušení a vyššie spoločenské a hospodárske náklady. |
| --- | --- |

46.

Vyjadruje poľutovanie nad tým, že v oznámení sa dostatočne nerieši kvalita ovzdušia a otázky súvisiace s klímou. Pôsobením zmeny klímy sa bude zvyšovať počet dní, počas ktorých budú musieť dopravné systémy čeliť extrémnemu počasiu. Ak sa neprijmú žiadne opatrenia na prispôsobenie našich dopravných systémov, dá sa očakávať viac narušení a vyššie spoločenské a hospodárske náklady.

| 47. | Zdôrazňuje, že kvalita ovzdušia je z viacerých iných dôvodov predmetom veľkého znepokojenia v mnohých väčších i menších mestách Európy, pričom dosah zlej kvality ovzdušia na obyvateľstvo je horší ako dosah dopravných nehôd, čo z nej robí najčastejší environmentálny dôvod predčasných úmrtí v EÚ. Vzhľadom na problémy s astmou a iné dýchacie problémy tiež vplýva na kvalitu života. Znečistenie ovzdušia spôsobuje práceneschopnosť a vyššie náklady na zdravotnú starostlivosť, pričom najviac vplýva na zraniteľné skupiny, ako sú deti, astmatici a starší ľudia. Nadmerným znečisťovaním dusíkom (eutrofizácia) a kyslým dažďom ničí ekosystémy. Priame náklady, ktoré spoločnosti vznikajú z dôvodu znečistenia ovzdušia, vrátane škôd na úrode a budovách, dosahujú výšku približne 23 miliárd EUR ročne a externé náklady súvisiace len s vplyvom na zdravie sa odhadujú na 330 až 940 miliárd EUR (3 – 9 % HDP EÚ). |
| --- | --- |

47.

Zdôrazňuje, že kvalita ovzdušia je z viacerých iných dôvodov predmetom veľkého znepokojenia v mnohých väčších i menších mestách Európy, pričom dosah zlej kvality ovzdušia na obyvateľstvo je horší ako dosah dopravných nehôd, čo z nej robí najčastejší environmentálny dôvod predčasných úmrtí v EÚ. Vzhľadom na problémy s astmou a iné dýchacie problémy tiež vplýva na kvalitu života. Znečistenie ovzdušia spôsobuje práceneschopnosť a vyššie náklady na zdravotnú starostlivosť, pričom najviac vplýva na zraniteľné skupiny, ako sú deti, astmatici a starší ľudia. Nadmerným znečisťovaním dusíkom (eutrofizácia) a kyslým dažďom ničí ekosystémy. Priame náklady, ktoré spoločnosti vznikajú z dôvodu znečistenia ovzdušia, vrátane škôd na úrode a budovách, dosahujú výšku približne 23 miliárd EUR ročne a externé náklady súvisiace len s vplyvom na zdravie sa odhadujú na 330 až 940 miliárd EUR (3 – 9 % HDP EÚ).

| 48. | Poznamenáva, že z dôvodu nedodržania zdravotných limitov pre NO2, ktoré stanovila EÚ, vládam mnohých členských štátov hrozí, že Európska komisia proti nim začne konanie vo veci porušenia predpisov a existuje tu možnosť značných pokút, ktoré môžu byť prenesené na miestne orgány a verejné subjekty, ak nepodnikli príslušné kroky v rámci svojej pôsobnosti. K tejto otázke je však potrebné pristupovať opatrne. Medzičasom sa totiž ozrejmilo, že porušenia na miestnej úrovni sú často dôsledkom o. i. nevhodnej politiky členských štátov a EÚ v oblasti obmedzovania znečistenia pri zdroji. Je potrebné uplatňovať viacúrovňový prístup, v ktorom každá úroveň správy (európska, štátna, regionálna a miestna) prevezme svoj podiel zodpovednosti a prijme opatrenia, ktoré sa na danej úrovni môžu a musia prijať. |
| --- | --- |

48.

Poznamenáva, že z dôvodu nedodržania zdravotných limitov pre NO2, ktoré stanovila EÚ, vládam mnohých členských štátov hrozí, že Európska komisia proti nim začne konanie vo veci porušenia predpisov a existuje tu možnosť značných pokút, ktoré môžu byť prenesené na miestne orgány a verejné subjekty, ak nepodnikli príslušné kroky v rámci svojej pôsobnosti. K tejto otázke je však potrebné pristupovať opatrne. Medzičasom sa totiž ozrejmilo, že porušenia na miestnej úrovni sú často dôsledkom o. i. nevhodnej politiky členských štátov a EÚ v oblasti obmedzovania znečistenia pri zdroji. Je potrebné uplatňovať viacúrovňový prístup, v ktorom každá úroveň správy (európska, štátna, regionálna a miestna) prevezme svoj podiel zodpovednosti a prijme opatrenia, ktoré sa na danej úrovni môžu a musia prijať.

| 49. | Domnieva sa, že všetky prvky plánov udržateľnej mestskej mobility môžu prispieť k riešeniu otázky kvality ovzdušia. Riešenia inteligentných dopravných systémov prinesú efektívnejšie dopravné toky. Lepšie riadenie mestskej logistiky zníži hluk a preťaženie a zlepší efektívnosť cesty; regulácia prístupu vozidiel do mestských oblastí sa dá využiť na zákaz vjazdu pre vozidlá nadmerne znečisťujúce ovzdušie a na podporu využívania tichších vozidiel s mimoriadne nízkymi emisiami; a vďaka opatreniam v oblasti bezpečnosti cestnej premávky sa dajú u vodičov podnecovať lepšie návyky pri vedení vozidiel, čo by malo napomôcť zníženie celkových emisií a súčasne zníženie počtu nehôd v dopravnej sieti a následného preťaženia, ktoré ich často sprevádza. Rôzne programy ako Civitas alebo Ecostars sú toho dobrým príkladom. |
| --- | --- |

49.

Domnieva sa, že všetky prvky plánov udržateľnej mestskej mobility môžu prispieť k riešeniu otázky kvality ovzdušia. Riešenia inteligentných dopravných systémov prinesú efektívnejšie dopravné toky. Lepšie riadenie mestskej logistiky zníži hluk a preťaženie a zlepší efektívnosť cesty; regulácia prístupu vozidiel do mestských oblastí sa dá využiť na zákaz vjazdu pre vozidlá nadmerne znečisťujúce ovzdušie a na podporu využívania tichších vozidiel s mimoriadne nízkymi emisiami; a vďaka opatreniam v oblasti bezpečnosti cestnej premávky sa dajú u vodičov podnecovať lepšie návyky pri vedení vozidiel, čo by malo napomôcť zníženie celkových emisií a súčasne zníženie počtu nehôd v dopravnej sieti a následného preťaženia, ktoré ich často sprevádza. Rôzne programy ako Civitas alebo Ecostars sú toho dobrým príkladom.

| 50. | Domnieva sa, že opatrenia uvedené v plánoch udržateľnej mestskej mobility by mali zvýšiť podiel chodcov, cyklistov a ľudí využívajúcich verejnú dopravu a znížiť tak nielen emisie a hluk vozidiel, ale viesť tiež k lepšej prístupnosti pre všetkých, zlepšiť rovnosť v systéme dopravy, zvýšiť fyzickú aktivitu a zlepšiť verejné zdravie. |
| --- | --- |

50.

Domnieva sa, že opatrenia uvedené v plánoch udržateľnej mestskej mobility by mali zvýšiť podiel chodcov, cyklistov a ľudí využívajúcich verejnú dopravu a znížiť tak nielen emisie a hluk vozidiel, ale viesť tiež k lepšej prístupnosti pre všetkých, zlepšiť rovnosť v systéme dopravy, zvýšiť fyzickú aktivitu a zlepšiť verejné zdravie.

| 51. | Pripomína, že v súčasnosti prechádza revíziou legislatíva EÚ týkajúca sa kvality ovzdušia, hluku a zdaňovania vozidiel, a naliehavo žiada, aby sa vykonala v súlade s duchom tohto oznámenia. |
| --- | --- |

51.

Pripomína, že v súčasnosti prechádza revíziou legislatíva EÚ týkajúca sa kvality ovzdušia, hluku a zdaňovania vozidiel, a naliehavo žiada, aby sa vykonala v súlade s duchom tohto oznámenia.

| 52. | Považuje za dôležité, aby si mestá ohrozené hlukom vypracovali plán hlukových zón, podľa ktorého by na základe najvyšších prípustných úrovní hluku rozdelili svoje územie a v ktorom by vyčlenili mestské a prímestské oblasti s najmenším zaťažením hlukom, najmä v blízkosti parkov, škôl, nemocníc a domovov dôchodcov. |
| --- | --- |

52.

Považuje za dôležité, aby si mestá ohrozené hlukom vypracovali plán hlukových zón, podľa ktorého by na základe najvyšších prípustných úrovní hluku rozdelili svoje územie a v ktorom by vyčlenili mestské a prímestské oblasti s najmenším zaťažením hlukom, najmä v blízkosti parkov, škôl, nemocníc a domovov dôchodcov.

| 53. | Žiada preto, aby EÚ a členské štáty prostredníctvom plánov udržateľnej mestskej mobility premenili obavy týkajúce sa znečistenia ovzdušia a hluku na konkrétne opatrenia. |
| --- | --- |

53.

Žiada preto, aby EÚ a členské štáty prostredníctvom plánov udržateľnej mestskej mobility premenili obavy týkajúce sa znečistenia ovzdušia a hluku na konkrétne opatrenia.

Posilnenie podpory zo strany EÚ

| 54. | Víta záväzok Európskej komisie posilniť podporu zo strany EÚ zameranú na udržateľnú mestskú mobilitu v oblasti spolupráce, výmeny skúseností a osvedčených postupov, výskumu a inovácie, finančnej podpory a medzinárodnej spolupráce. |
| --- | --- |

54.

Víta záväzok Európskej komisie posilniť podporu zo strany EÚ zameranú na udržateľnú mestskú mobilitu v oblasti spolupráce, výmeny skúseností a osvedčených postupov, výskumu a inovácie, finančnej podpory a medzinárodnej spolupráce.

| 55. | Víta najmä zámer vylepšiť existujúce stredisko monitorovania mestskej mobility – stránku ELTIS tým, že do nej včlení súčasný portál pre plány mobility a vytvorí z nej komplexné znalostné stredisko, v ktorom sa budú konsolidovať informácie o plánovaní mestskej dopravy z celej EÚ. Vytvorí sa tiež Európska platforma pre plány udržateľnej mestskej mobility, ktorá miestnym a regionálnym orgánom poskytne nástroje potrebné na úspešné uplatňovanie takýchto plánov. |
| --- | --- |

55.

Víta najmä zámer vylepšiť existujúce stredisko monitorovania mestskej mobility – stránku ELTIS tým, že do nej včlení súčasný portál pre plány mobility a vytvorí z nej komplexné znalostné stredisko, v ktorom sa budú konsolidovať informácie o plánovaní mestskej dopravy z celej EÚ. Vytvorí sa tiež Európska platforma pre plány udržateľnej mestskej mobility, ktorá miestnym a regionálnym orgánom poskytne nástroje potrebné na úspešné uplatňovanie takýchto plánov.

| 56. | Súhlasí s návrhom vypracovať prehľad výsledkov v oblasti mestskej mobility, ktorý bol prvýkrát uvedený v bielej knihe o doprave v roku 2011 a ktorý by ponúkol harmonizované ukazovatele na hodnotenie a porovnanie pokroku mestských oblastí v celej EÚ. |
| --- | --- |

56.

Súhlasí s návrhom vypracovať prehľad výsledkov v oblasti mestskej mobility, ktorý bol prvýkrát uvedený v bielej knihe o doprave v roku 2011 a ktorý by ponúkol harmonizované ukazovatele na hodnotenie a porovnanie pokroku mestských oblastí v celej EÚ.

| 57. | Zastáva však názor, že takýto prehľad je potrebné vypracúvať veľmi pozorne, aby sa zaistilo, že sa z neho nestane jednoducho hodnotiaci systém. Prehľady výsledkov v oblasti mestskej mobility musia byť „špecifické pre jednotlivé mestá“, aby vzniklo časovo ohraničené východisko a začlenilo sa niekoľko základných ukazovateľov (napr. rozdelenie druhov dopravy, prístupnosť, vozidlá s vyššou palivovou účinnosťou, kvalita ovzdušia a zdravie). Následné programy financovania z prostriedkov EÚ musia konkrétne súvisieť s tým, ako projekt alebo vývoj zlepší resp. ovplyvní východiskové hodnotenie, pričom prehľady výsledkov by sa mali každoročne hodnotiť. |
| --- | --- |

57.

Zastáva však názor, že takýto prehľad je potrebné vypracúvať veľmi pozorne, aby sa zaistilo, že sa z neho nestane jednoducho hodnotiaci systém. Prehľady výsledkov v oblasti mestskej mobility musia byť „špecifické pre jednotlivé mestá“, aby vzniklo časovo ohraničené východisko a začlenilo sa niekoľko základných ukazovateľov (napr. rozdelenie druhov dopravy, prístupnosť, vozidlá s vyššou palivovou účinnosťou, kvalita ovzdušia a zdravie). Následné programy financovania z prostriedkov EÚ musia konkrétne súvisieť s tým, ako projekt alebo vývoj zlepší resp. ovplyvní východiskové hodnotenie, pričom prehľady výsledkov by sa mali každoročne hodnotiť.

| 58. | Poukazuje na veľké zaťaženie miest pribúdajúcim počtom motorových vozidiel. Značné odľahčenie môžu priniesť služby spoločného využívania automobilov (car sharing), ktoré sa vyvinuli v niektorých európskych mestách. V jednotlivých európskych krajinách sú však tieto služby rôzne rozvinuté, aj keď európsky projekt MOMO Car Sharing ukázal ich veľký potenciál. Komisia by do svojich stratégií mala výslovne zaradiť modely spoločného využívania vozidiel (napr. bike sharing, car sharing, car pooling). |
| --- | --- |

58.

Poukazuje na veľké zaťaženie miest pribúdajúcim počtom motorových vozidiel. Značné odľahčenie môžu priniesť služby spoločného využívania automobilov (car sharing), ktoré sa vyvinuli v niektorých európskych mestách. V jednotlivých európskych krajinách sú však tieto služby rôzne rozvinuté, aj keď európsky projekt MOMO Car Sharing ukázal ich veľký potenciál. Komisia by do svojich stratégií mala výslovne zaradiť modely spoločného využívania vozidiel (napr. bike sharing, car sharing, car pooling).

| 59. | Naliehavo žiada, aby finančnú podporu na udržateľnú mestskú mobilitu z európskych štrukturálnych a investičných fondov sprevádzali usmernenia Európskej komisie adresované miestnym a regionálnym orgánom o tom, ako možno tieto fondy systematickejšie využívať na financovanie integrovaných balíkov opatrení v oblasti mestskej mobility, a to aj prostredníctvom nových nástrojov, ako sú napr. integrované územné investície. Usmernenia sú potrebné aj k tomu, ako sa majú vypracúvať plány mobility tak, aby sa ukázala výhodnosť investícií a využila sa súčinnosť s inými finančnými zdrojmi z EÚ, ako je napr. program Horizont 2020. |
| --- | --- |

59.

Naliehavo žiada, aby finančnú podporu na udržateľnú mestskú mobilitu z európskych štrukturálnych a investičných fondov sprevádzali usmernenia Európskej komisie adresované miestnym a regionálnym orgánom o tom, ako možno tieto fondy systematickejšie využívať na financovanie integrovaných balíkov opatrení v oblasti mestskej mobility, a to aj prostredníctvom nových nástrojov, ako sú napr. integrované územné investície. Usmernenia sú potrebné aj k tomu, ako sa majú vypracúvať plány mobility tak, aby sa ukázala výhodnosť investícií a využila sa súčinnosť s inými finančnými zdrojmi z EÚ, ako je napr. program Horizont 2020.

| 60. | S potešením víta zámer Komisie venovať väčšiu pozornosť malým a stredne veľkým mestám, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu v európskom mestskom systéme ako celku. Okrem toho majú tieto mestá veľký potenciál vzhľadom na ich sociálne, environmentálne a inštitucionálne výhody spojené s ich menšou veľkosťou. Problémy mestskej mobility sa netýkajú len veľkých miest. Malé a stredne veľké mesta sa navyše stretajú s väčšími problémami pri financovaní projektov na zlepšenie mestskej mobility z dôvodu ich vysokých nákladov a nižších úspor z rozsahu. |
| --- | --- |

60.

S potešením víta zámer Komisie venovať väčšiu pozornosť malým a stredne veľkým mestám, ktoré zohrávajú zásadnú úlohu v európskom mestskom systéme ako celku. Okrem toho majú tieto mestá veľký potenciál vzhľadom na ich sociálne, environmentálne a inštitucionálne výhody spojené s ich menšou veľkosťou. Problémy mestskej mobility sa netýkajú len veľkých miest. Malé a stredne veľké mesta sa navyše stretajú s väčšími problémami pri financovaní projektov na zlepšenie mestskej mobility z dôvodu ich vysokých nákladov a nižších úspor z rozsahu.

| 61. | Zastáva názor, že existuje silný argument za prepojenie plánov udržateľnej mestskej mobility s činnosťou miest EÚ v rámci Dohovoru primátorov a starostov. Dobrovoľné pristúpenie miest k Dohovoru primátorov a starostov by mohlo slúžiť ako dobrý model na podporu zapojenia do plánov udržateľnej mestskej mobility. |
| --- | --- |

61.

Zastáva názor, že existuje silný argument za prepojenie plánov udržateľnej mestskej mobility s činnosťou miest EÚ v rámci Dohovoru primátorov a starostov. Dobrovoľné pristúpenie miest k Dohovoru primátorov a starostov by mohlo slúžiť ako dobrý model na podporu zapojenia do plánov udržateľnej mestskej mobility.

| 62. | Upozorňuje, že v mnohých mestách, predovšetkým v nových členských štátoch, dochádza vzhľadom na hospodárske a sociálne zmeny k radikálnej premene funkcií jednotlivých mestských území, a tým k zásadným zmenám dopravných tokov. Tieto zmeny si často vyžadujú úplné a veľmi nákladné prebudovanie dopravnej infraštruktúry všetkých typov. V prípade týchto miest je preto nevyhnutné najprv riešiť a prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov podporovať práve prebudovanie tejto základnej infraštruktúry tak, aby bola zaistená jej funkčnosť a účelnosť. Podpora z európskych štrukturálnych a investičných fondov by sa teda nemala obmedzovať na napojenie na siete TEN-T, ale malo by byť prípustné financovať z nich aj miestne komunikácie a infraštruktúru pre hromadnú a alternatívnu dopravu, ktorá preukázateľne prispeje k mobilite v mestách. |
| --- | --- |

62.

Upozorňuje, že v mnohých mestách, predovšetkým v nových členských štátoch, dochádza vzhľadom na hospodárske a sociálne zmeny k radikálnej premene funkcií jednotlivých mestských území, a tým k zásadným zmenám dopravných tokov. Tieto zmeny si často vyžadujú úplné a veľmi nákladné prebudovanie dopravnej infraštruktúry všetkých typov. V prípade týchto miest je preto nevyhnutné najprv riešiť a prostredníctvom európskych štrukturálnych a investičných fondov podporovať práve prebudovanie tejto základnej infraštruktúry tak, aby bola zaistená jej funkčnosť a účelnosť. Podpora z európskych štrukturálnych a investičných fondov by sa teda nemala obmedzovať na napojenie na siete TEN-T, ale malo by byť prípustné financovať z nich aj miestne komunikácie a infraštruktúru pre hromadnú a alternatívnu dopravu, ktorá preukázateľne prispeje k mobilite v mestách.

| 63. | Domnieva sa, že ak sa plány udržateľnej mestskej mobility vypracujú v súlade s usmerneniami EÚ, bude možné sa domnievať, že boli vytvorené na základe potrieb miestnych obyvateľov v oblasti mobility a so súhlasom miestnych zainteresovaných strán a podporené miestnymi politikmi. Prostredníctvom plánov udržateľnej mestskej mobility sa môže zabezpečiť, že sa začlenia peniaze do širšieho plánovania a programovania, ktoré majú politickú podporu na miestnej úrovni. |
| --- | --- |

63.

Domnieva sa, že ak sa plány udržateľnej mestskej mobility vypracujú v súlade s usmerneniami EÚ, bude možné sa domnievať, že boli vytvorené na základe potrieb miestnych obyvateľov v oblasti mobility a so súhlasom miestnych zainteresovaných strán a podporené miestnymi politikmi. Prostredníctvom plánov udržateľnej mestskej mobility sa môže zabezpečiť, že sa začlenia peniaze do širšieho plánovania a programovania, ktoré majú politickú podporu na miestnej úrovni.

| 64. | Podporuje myšlienku, aby poskytnutie finančných prostriedkov z fondov regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu bolo koordinované s predložením jednotného a nezávislého osvedčenia o audite výkonnosti a udržateľnosti mestskej mobility. |
| --- | --- |

64.

Podporuje myšlienku, aby poskytnutie finančných prostriedkov z fondov regionálneho rozvoja a Kohézneho fondu bolo koordinované s predložením jednotného a nezávislého osvedčenia o audite výkonnosti a udržateľnosti mestskej mobility.

V Bruseli 25. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 236/2007 fin.

1

(2)  CdR 417/2008 fin, CdR 256/2009 fin.

2

(3)  CdR 101/2011 fin.

3

(4)  COR-2013-07987.

4

(5)  CdR 256/2009 fin.

5

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/25

---

Stanovisko Výboru regiónov – 7. environmentálny akčný program a udržateľné mestá

2014/C 271/05

| Spravodajkyňa | Daiva MATONIENĖ (LT/EKR) členka mestského zastupiteľstva, Šiauliai |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Žiadosť Európskej komisie o vypracovanie stanoviska, list z 27. novembra 2013 |

Spravodajkyňa

Daiva MATONIENĖ (LT/EKR) členka mestského zastupiteľstva, Šiauliai

Referenčný dokument

Žiadosť Európskej komisie o vypracovanie stanoviska, list z 27. novembra 2013

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   
  Všeobecný kontext

| 1. | V záujme efektívneho využívania zdrojov a dosiahnutia hospodárstva s nízkymi emisiami CO2, v ktorom sa chránia a rozvíjajú prírodné zdroje a zabezpečuje zdravie a blahobyt občanov, by sa mali v rámci 7. environmentálneho akčného programu (EAP) dosiahnuť environmentálne a klimatické ciele, na ktorých sa EÚ už dohodla, a položiť právny základ politiky EÚ v oblasti životného prostredia do roku 2020 a určiť dlhodobá vízia, ktorú majú EÚ a jej členské štáty splniť do roku 2050. |
| --- | --- |

1.

V záujme efektívneho využívania zdrojov a dosiahnutia hospodárstva s nízkymi emisiami CO2, v ktorom sa chránia a rozvíjajú prírodné zdroje a zabezpečuje zdravie a blahobyt občanov, by sa mali v rámci 7. environmentálneho akčného programu (EAP) dosiahnuť environmentálne a klimatické ciele, na ktorých sa EÚ už dohodla, a položiť právny základ politiky EÚ v oblasti životného prostredia do roku 2020 a určiť dlhodobá vízia, ktorú majú EÚ a jej členské štáty splniť do roku 2050.

| 2. | Európska komisia požiadala Výbor regiónov, aby vypracoval stanovisko o navrhovaných opatreniach na plnenie ôsmeho cieľa 7. environmentálneho akčného programu a položila štyri konkrétne otázky:






  a) | Ako by mohla EÚ podnietiť mestá, aby v oblasti mestského územného plánovania a projektovania prijali opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadami udržateľného rozvoja? |
| --- | --- | --- |

2.

Európska komisia požiadala Výbor regiónov, aby vypracoval stanovisko o navrhovaných opatreniach na plnenie ôsmeho cieľa 7. environmentálneho akčného programu a položila štyri konkrétne otázky:

a)

Ako by mohla EÚ podnietiť mestá, aby v oblasti mestského územného plánovania a projektovania prijali opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadami udržateľného rozvoja?

| b) | Ako by sa dalo zlepšiť šírenie informácií o existujúcich a dostupných finančných nástrojoch EÚ zameraných na podporu udržateľného rozvoja miest? |
| --- | --- |

b)

Ako by sa dalo zlepšiť šírenie informácií o existujúcich a dostupných finančných nástrojoch EÚ zameraných na podporu udržateľného rozvoja miest?

| c) | Ako by mohla EÚ podporiť účinnejšiu výmenu informácií o najlepších myšlienkach a opatreniach v oblasti udržateľných miest v EÚ a príslušného know-how? |
| --- | --- |

c)

Ako by mohla EÚ podporiť účinnejšiu výmenu informácií o najlepších myšlienkach a opatreniach v oblasti udržateľných miest v EÚ a príslušného know-how?

| d) | Ako by bolo možné motivovať mestá s viac ako 1 00  000 obyvateľmi, aby sa uchádzali o titul „Európske hlavné zelené mesto“? |
| --- | --- |

d)

Ako by bolo možné motivovať mestá s viac ako 1 00  000 obyvateľmi, aby sa uchádzali o titul „Európske hlavné zelené mesto“?

B.   
  Kontext

| 3. | Asi 350 miliónov obyvateľov EÚ (70 %) žije v mestách, ktoré majú viac ako 5  000 obyvateľov. Do roku 2020 bude v mestách alebo na ich predmestiach bývať pravdepodobne 80 % všetkých Európanov. Kvalita života a celkové environmentálne podmienky priamo závisia od stavu životného prostredia v mestách. Väčšina škodlivín, ktoré sa dostávajú do životného prostredia, pochádza z miest. |
| --- | --- |

3.

Asi 350 miliónov obyvateľov EÚ (70 %) žije v mestách, ktoré majú viac ako 5  000 obyvateľov. Do roku 2020 bude v mestách alebo na ich predmestiach bývať pravdepodobne 80 % všetkých Európanov. Kvalita života a celkové environmentálne podmienky priamo závisia od stavu životného prostredia v mestách. Väčšina škodlivín, ktoré sa dostávajú do životného prostredia, pochádza z miest.

| 4. | Mnohé mestá v zásade čelia podobným environmentálnym výzvam, ku ktorým patrí zlepšovanie kvality ovzdušia, znižovanie hlučnosti, preťaženia cestnej premávky a emisií skleníkových plynov, prevencia straty biodiverzity, nedostatok vody, povodne a škody spôsobené búrkami, zachovanie zelených zón, obnova kontaminovaných lokalít a zlepšenie nakladania s odpadom a zásobovania energiou. |
| --- | --- |

4.

Mnohé mestá v zásade čelia podobným environmentálnym výzvam, ku ktorým patrí zlepšovanie kvality ovzdušia, znižovanie hlučnosti, preťaženia cestnej premávky a emisií skleníkových plynov, prevencia straty biodiverzity, nedostatok vody, povodne a škody spôsobené búrkami, zachovanie zelených zón, obnova kontaminovaných lokalít a zlepšenie nakladania s odpadom a zásobovania energiou.

| 5. | VR zdôrazňuje hmatateľné prínosy vykonávania udržateľných politík a opatrení vrátane lepšieho životného prostredia, lepšieho verejného zdravia, vyššej kvality života, väčšej regulačnej istoty pre priemysel a menšieho počtu narušení fungovania trhu. Rovnako zdôrazňuje, že náklady spojené s nevykonávaním európskej environmentálnej legislatívy sa odhadujú na približne 50 miliárd EUR ročne, pokiaľ ide o oblasť zdravotníctva a priame náklady v oblasti životného prostredia. (1) |
| --- | --- |

5.

VR zdôrazňuje hmatateľné prínosy vykonávania udržateľných politík a opatrení vrátane lepšieho životného prostredia, lepšieho verejného zdravia, vyššej kvality života, väčšej regulačnej istoty pre priemysel a menšieho počtu narušení fungovania trhu. Rovnako zdôrazňuje, že náklady spojené s nevykonávaním európskej environmentálnej legislatívy sa odhadujú na približne 50 miliárd EUR ročne, pokiaľ ide o oblasť zdravotníctva a priame náklady v oblasti životného prostredia. (1)

| 6. | Zdôrazňuje, že udržateľné mestá bude určovať ich schopnosť plniť ciele v oblasti zmierňovania klimatických zmien. Vzhľadom na koncentráciu obyvateľstva v mestských oblastiach konštatuje, že mestá budú musieť zohrávať vedúcu úlohu pri znižovaní emisií skleníkových plynov, ak celkové otepľovanie nemá presiahnuť 2 oC. Mestá majú najlepšiu pozíciu na podnietenie zmeny správania, ktorú musí sprevádzať radikálna transformácia energetickej a dopravnej infraštruktúry. Uznáva, že schopnosť miest prispôsobiť sa nevyhnutným klimatickým zmenám a extrémom počasia bude tiež určovať ich ekonomickú a sociálnu udržateľnosť, a teda aj konkurencieschopnosť Európskej únie. |
| --- | --- |

6.

Zdôrazňuje, že udržateľné mestá bude určovať ich schopnosť plniť ciele v oblasti zmierňovania klimatických zmien. Vzhľadom na koncentráciu obyvateľstva v mestských oblastiach konštatuje, že mestá budú musieť zohrávať vedúcu úlohu pri znižovaní emisií skleníkových plynov, ak celkové otepľovanie nemá presiahnuť 2 oC. Mestá majú najlepšiu pozíciu na podnietenie zmeny správania, ktorú musí sprevádzať radikálna transformácia energetickej a dopravnej infraštruktúry. Uznáva, že schopnosť miest prispôsobiť sa nevyhnutným klimatickým zmenám a extrémom počasia bude tiež určovať ich ekonomickú a sociálnu udržateľnosť, a teda aj konkurencieschopnosť Európskej únie.

| 7. | Pri hodnotení a plánovaní opatrení EÚ, ktoré súvisia s rozvojom udržateľných miest, je potrebné zohľadniť aj celosvetový kontext. Na konferencii OSN o trvalej udržateľnosti Rio+20 bolo 22. júna 2012 prijaté vyhlásenie, v ktorom bolo vyzdvihnuté inkluzívne hospodárstvo, ktoré nepoškodzuje životné prostredie, a ciele trvalo udržateľného rozvoja po roku 2015. |
| --- | --- |

7.

Pri hodnotení a plánovaní opatrení EÚ, ktoré súvisia s rozvojom udržateľných miest, je potrebné zohľadniť aj celosvetový kontext. Na konferencii OSN o trvalej udržateľnosti Rio+20 bolo 22. júna 2012 prijaté vyhlásenie, v ktorom bolo vyzdvihnuté inkluzívne hospodárstvo, ktoré nepoškodzuje životné prostredie, a ciele trvalo udržateľného rozvoja po roku 2015.

| 8. | V súlade s vyhlásením Rio+20 považuje VR za udržateľné mesto také, ktoré podporuje ekonomicky, environmentálne a sociálne udržateľnú spoločnosť, a má len minimálny vplyv na životné prostredie, podporuje nové technológie, vytvára pracovné miesta, zachováva prírodné a kultúrne dedičstvo a zasadzuje sa za sociálnu ochranu. Je to tiež mesto, ktoré dáva miestnemu spoločenstvu možnosť zúčastňovať sa na miestnom rozhodovacom procese. |
| --- | --- |

8.

V súlade s vyhlásením Rio+20 považuje VR za udržateľné mesto také, ktoré podporuje ekonomicky, environmentálne a sociálne udržateľnú spoločnosť, a má len minimálny vplyv na životné prostredie, podporuje nové technológie, vytvára pracovné miesta, zachováva prírodné a kultúrne dedičstvo a zasadzuje sa za sociálnu ochranu. Je to tiež mesto, ktoré dáva miestnemu spoločenstvu možnosť zúčastňovať sa na miestnom rozhodovacom procese.

C.   
  Kľúčové zásady

| 9. | Podpora udržateľných miest si vyžaduje holistický prístup, ktorý rieši tak otázky ochrany životného prostredia, ako aj sociálne a hospodárske problémy miest, a zároveň sa zaoberá aj otázkou, ako si môžu mestá budovať odolnosť voči katastrofám. Koncepcia udržateľných miest sa nesmie obmedzovať len na ochranu životného prostredia. Výzvou je zabezpečiť, aby sa kritériá zakladali na primeranej úrovni informácií z rôznych predmetných oblastí a boli relevantné pre rozličné typy miest v EÚ. Tieto podmienky majú zásadný význam, ak sa má zabezpečiť, aby tieto kritériá mohli ľahko používať všetky mestá, ktoré chcú pracovať na udržateľnosti, a vyvolať u verejnosti osvojenie si tohto procesu. Takýto holistický a udržateľný prístup bude základným predpokladom pre rozvoj miest v budúcnosti. Ďalšie návrhy týkajúce sa mestskej politiky a politiky odolnosti sú uvedené v stanovisku VR o integrovanom programe pre mestá v Európskej únii a v stanovisku o riadení rizík v záujme dosiahnutia odolnosti. (2) |
| --- | --- |

9.

Podpora udržateľných miest si vyžaduje holistický prístup, ktorý rieši tak otázky ochrany životného prostredia, ako aj sociálne a hospodárske problémy miest, a zároveň sa zaoberá aj otázkou, ako si môžu mestá budovať odolnosť voči katastrofám. Koncepcia udržateľných miest sa nesmie obmedzovať len na ochranu životného prostredia. Výzvou je zabezpečiť, aby sa kritériá zakladali na primeranej úrovni informácií z rôznych predmetných oblastí a boli relevantné pre rozličné typy miest v EÚ. Tieto podmienky majú zásadný význam, ak sa má zabezpečiť, aby tieto kritériá mohli ľahko používať všetky mestá, ktoré chcú pracovať na udržateľnosti, a vyvolať u verejnosti osvojenie si tohto procesu. Takýto holistický a udržateľný prístup bude základným predpokladom pre rozvoj miest v budúcnosti. Ďalšie návrhy týkajúce sa mestskej politiky a politiky odolnosti sú uvedené v stanovisku VR o integrovanom programe pre mestá v Európskej únii a v stanovisku o riadení rizík v záujme dosiahnutia odolnosti. (2)

| 10. | Budovanie udržateľných miest si vyžaduje vhodné opatrenia na ochranu životného prostredia, ktoré musia byť zosúladené so všetkými príslušnými oblasťami politiky a musia byť začlenené do stratégií a činností v iných sektoroch, vrátane tých, ktoré sú zamerané na vytváranie pracovných miest a rastu. |
| --- | --- |

10.

Budovanie udržateľných miest si vyžaduje vhodné opatrenia na ochranu životného prostredia, ktoré musia byť zosúladené so všetkými príslušnými oblasťami politiky a musia byť začlenené do stratégií a činností v iných sektoroch, vrátane tých, ktoré sú zamerané na vytváranie pracovných miest a rastu.

| 11. | Keďže plánovanie udržateľných miest a územné plánovanie spadá v súlade so zásadou subsidiarity do kompetencií členských štátov, mala by sa táto zásada bezpodmienečne dodržiavať a miestne a regionálne orgány by mali byť v čo najskoršom štádiu zapojené do vypracúvania týchto politických opatrení, ako aj do ich implementovania a presadzovania v praxi. Európska únia môže prijať podporné opatrenia a podnecovať mestá, regióny a členské štáty, aby si vymieňali informácie, osvedčené postupy a navzájom sa od seba učili. |
| --- | --- |

11.

Keďže plánovanie udržateľných miest a územné plánovanie spadá v súlade so zásadou subsidiarity do kompetencií členských štátov, mala by sa táto zásada bezpodmienečne dodržiavať a miestne a regionálne orgány by mali byť v čo najskoršom štádiu zapojené do vypracúvania týchto politických opatrení, ako aj do ich implementovania a presadzovania v praxi. Európska únia môže prijať podporné opatrenia a podnecovať mestá, regióny a členské štáty, aby si vymieňali informácie, osvedčené postupy a navzájom sa od seba učili.

| 12. | Konštatuje, že hoci sú aj opatrenia, finančné ustanovenia a priority EÚ zamerané predovšetkým na veľké mestá s viac ako 1 00  000 obyvateľmi, približne 56 % miest v EÚ má 5  000 – 1 00  000 obyvateľov. Zdôrazňuje význam kumulatívneho vplyvu udržateľnosti malých a stredne veľkých miest a prízvukuje, že menšie mestá disponujú väčším potenciálom na vypracovanie a realizáciu koncepcií udržateľného rozvoja miest. |
| --- | --- |

12.

Konštatuje, že hoci sú aj opatrenia, finančné ustanovenia a priority EÚ zamerané predovšetkým na veľké mestá s viac ako 1 00  000 obyvateľmi, približne 56 % miest v EÚ má 5  000 – 1 00  000 obyvateľov. Zdôrazňuje význam kumulatívneho vplyvu udržateľnosti malých a stredne veľkých miest a prízvukuje, že menšie mestá disponujú väčším potenciálom na vypracovanie a realizáciu koncepcií udržateľného rozvoja miest.

| 13. | Poukazuje na to, že je potrebná všeobecná diskusia o smerovaní udržateľných miest s cieľom stanoviť spoločné ciele do roku 2050. |
| --- | --- |

13.

Poukazuje na to, že je potrebná všeobecná diskusia o smerovaní udržateľných miest s cieľom stanoviť spoločné ciele do roku 2050.

D.   
  Navrhované opatrenia

I.   Ako by mohla EÚ podnietiť mestá, aby v oblasti mestského územného plánovania a projektovania prijali opatrenia, ktoré sú v súlade so zásadami udržateľného rozvoja?

a)   Viacúrovňové riadenie a jeho mechanizmus

| 14. | Mestá zodpovedajú za uplatňovanie opatrení v oblasti mestského plánovania, politiky rozvoja, ochrany životného prostredia a energetickej politiky. Preto sú mestá najvhodnejšou úrovňou verejnej správy, pokiaľ ide o čo najviac nákladovo efektívne uplatňovanie opatrení v oblasti udržateľného rozvoja miest. |
| --- | --- |

14.

Mestá zodpovedajú za uplatňovanie opatrení v oblasti mestského plánovania, politiky rozvoja, ochrany životného prostredia a energetickej politiky. Preto sú mestá najvhodnejšou úrovňou verejnej správy, pokiaľ ide o čo najviac nákladovo efektívne uplatňovanie opatrení v oblasti udržateľného rozvoja miest.

| 15. | Treba posilniť zásadu viacúrovňového riadenia, pretože úspech závisí od spoločnej práce v oblasti udržateľného mestského rozvoja a od jednotného prístupu miest, ktoré nesú zodpovednosť za mestský rozvoj, ako aj iných úrovní (regionálna, národná a európska), ktoré prispievajú k celkovému rámcu udržateľnosti. |
| --- | --- |

15.

Treba posilniť zásadu viacúrovňového riadenia, pretože úspech závisí od spoločnej práce v oblasti udržateľného mestského rozvoja a od jednotného prístupu miest, ktoré nesú zodpovednosť za mestský rozvoj, ako aj iných úrovní (regionálna, národná a európska), ktoré prispievajú k celkovému rámcu udržateľnosti.

| 16. | Ako inštitúcia EÚ zastupujúca regióny a mestá EÚ a kontaktný bod pre mnohé miestne siete by mal byť Výbor regiónov ústredným prvkom v tomto systéme riadenia. Takto sa zaistí, že právne predpisy EÚ budú lepšie prispôsobené situácii a potrebám miest. Zároveň by im to umožnilo osvojiť si opatrenia v oblasti udržateľnosti miest. |
| --- | --- |

16.

Ako inštitúcia EÚ zastupujúca regióny a mestá EÚ a kontaktný bod pre mnohé miestne siete by mal byť Výbor regiónov ústredným prvkom v tomto systéme riadenia. Takto sa zaistí, že právne predpisy EÚ budú lepšie prispôsobené situácii a potrebám miest. Zároveň by im to umožnilo osvojiť si opatrenia v oblasti udržateľnosti miest.

| 17. | V záujme dosiahnutia udržateľných miest treba kombinovať prístup zdola nahor/zhora nadol. Iniciatíva miest nepostačuje. Je potrebný spoločný prístup s dostatočnou mierou flexibility a koordinovaný na úrovni EÚ, ktorý by mestám umožnil vykonať samohodnotenie na základe spoločných kritérií udržateľného mesta a usilovať sa dosiahnuť ciele udržateľnosti miest prostredníctvom svojich vlastných opatrení. Na tento účel je tiež potrebné uľahčiť prístup k finančným mechanizmom EÚ. Odporúčané kritériá EÚ, ktoré by mohli vychádzať z „referenčného rámca pre európske udržateľné mestá (RFSC)“, by sa použili na hodnotenie udržateľnosti mesta, ako aj jeho slabých a silných stránok. Podľa výsledkov by mesto určilo smerovanie svojho rozvoja a prijalo najvhodnejšie opatrenia na zlepšenie svojej situácie. Tieto kritériá môžu mať rôznu váhu, aby sa zohľadnil ich význam. |
| --- | --- |

17.

V záujme dosiahnutia udržateľných miest treba kombinovať prístup zdola nahor/zhora nadol. Iniciatíva miest nepostačuje. Je potrebný spoločný prístup s dostatočnou mierou flexibility a koordinovaný na úrovni EÚ, ktorý by mestám umožnil vykonať samohodnotenie na základe spoločných kritérií udržateľného mesta a usilovať sa dosiahnuť ciele udržateľnosti miest prostredníctvom svojich vlastných opatrení. Na tento účel je tiež potrebné uľahčiť prístup k finančným mechanizmom EÚ. Odporúčané kritériá EÚ, ktoré by mohli vychádzať z „referenčného rámca pre európske udržateľné mestá (RFSC)“, by sa použili na hodnotenie udržateľnosti mesta, ako aj jeho slabých a silných stránok. Podľa výsledkov by mesto určilo smerovanie svojho rozvoja a prijalo najvhodnejšie opatrenia na zlepšenie svojej situácie. Tieto kritériá môžu mať rôznu váhu, aby sa zohľadnil ich význam.

| 18. | Miestna, regionálna a národná úroveň verejnej správy by sa mala postarať o horizontálnu a vertikálnu koordináciu, vrátane spolupráce medzi obcami a cezhraničnej spolupráce, ktorá by zaručila komplexný prístup v oblasti mestského rozvoja, aby sa zabránilo tomu, že sa bude zdvojovať úsilie a investovať izolovane a nekoordinovane. |
| --- | --- |

18.

Miestna, regionálna a národná úroveň verejnej správy by sa mala postarať o horizontálnu a vertikálnu koordináciu, vrátane spolupráce medzi obcami a cezhraničnej spolupráce, ktorá by zaručila komplexný prístup v oblasti mestského rozvoja, aby sa zabránilo tomu, že sa bude zdvojovať úsilie a investovať izolovane a nekoordinovane.

| 19. | Výbor regiónov víta nový nástroj „partnerských vykonávacích dohôd“ a žiada Komisiu o väčšiu jednoznačnosť a usmernenia, pokiaľ ide o zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do tohto nástroja. |
| --- | --- |

19.

Výbor regiónov víta nový nástroj „partnerských vykonávacích dohôd“ a žiada Komisiu o väčšiu jednoznačnosť a usmernenia, pokiaľ ide o zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do tohto nástroja.

| 20. | VR preto navrhuje stanoviť na úrovni EÚ spoločné ciele pre udržateľné mestá do roku 2050 na základe katalógu odporúčaných kritérií. Opatrenia, ktoré sú potrebné na dosiahnutie týchto cieľov, by mali byť už zahrnuté v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ktoré vydala Európska komisia a v ktorých sa uvádzajú usmernenia, ako napĺňať ciele stratégie Európa 2020. Rozvoj dlhodobých cieľov a potrebných kritérií by mal stavať na existujúcich iniciatívach v tejto oblasti vrátane Lipskej charty o udržateľných európskych mestách. |
| --- | --- |

20.

VR preto navrhuje stanoviť na úrovni EÚ spoločné ciele pre udržateľné mestá do roku 2050 na základe katalógu odporúčaných kritérií. Opatrenia, ktoré sú potrebné na dosiahnutie týchto cieľov, by mali byť už zahrnuté v odporúčaniach pre jednotlivé krajiny, ktoré vydala Európska komisia a v ktorých sa uvádzajú usmernenia, ako napĺňať ciele stratégie Európa 2020. Rozvoj dlhodobých cieľov a potrebných kritérií by mal stavať na existujúcich iniciatívach v tejto oblasti vrátane Lipskej charty o udržateľných európskych mestách.

b)   Zapojenie verejnosti a dodatočné finančné mechanizmy

| 21. | VR podporuje miestne a regionálne orgány, aby o svojich koncepciách udržateľného rozvoja miest diskutovali so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na jednotlivých úrovniach riadenia. Verejné konzultácie sú v tejto súvislosti vynikajúcim prostriedkom, ako do navrhovania stratégií zapojiť občanov. Len čo budú vypracované kritériá udržateľnosti, verejná diskusia o výkonnosti meranej na ich základe by mohla povzbudiť viac miest, aby sa vybrali cestou k udržateľnosti. |
| --- | --- |

21.

VR podporuje miestne a regionálne orgány, aby o svojich koncepciách udržateľného rozvoja miest diskutovali so všetkými príslušnými zainteresovanými stranami na jednotlivých úrovniach riadenia. Verejné konzultácie sú v tejto súvislosti vynikajúcim prostriedkom, ako do navrhovania stratégií zapojiť občanov. Len čo budú vypracované kritériá udržateľnosti, verejná diskusia o výkonnosti meranej na ich základe by mohla povzbudiť viac miest, aby sa vybrali cestou k udržateľnosti.

| 22. | Vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi na spoločnom prístupe, pokiaľ ide o opatrenia na podporu rozvoja udržateľných miest, ako aj na zbieraní informácií o úspešných mechanizmoch na príslušnú podporu, ktoré už existujú. Spoločný prístup a pružné postupy by mestám umožnili vybrať z dlhodobého hľadiska najlepšie opatrenia v oblasti udržateľného mestského rozvoja. |
| --- | --- |

22.

Vyzýva Európsku komisiu, aby spolupracovala s členskými štátmi na spoločnom prístupe, pokiaľ ide o opatrenia na podporu rozvoja udržateľných miest, ako aj na zbieraní informácií o úspešných mechanizmoch na príslušnú podporu, ktoré už existujú. Spoločný prístup a pružné postupy by mestám umožnili vybrať z dlhodobého hľadiska najlepšie opatrenia v oblasti udržateľného mestského rozvoja.

| 23. | Mestá by mali podporovať inovatívne a efektívne partnerstvo medzi verejným sektorom a súkromným hospodárstvom, aby sa mohli optimálne realizovať projekty, ktoré sledujú cieľ udržateľnosti miest. |
| --- | --- |

23.

Mestá by mali podporovať inovatívne a efektívne partnerstvo medzi verejným sektorom a súkromným hospodárstvom, aby sa mohli optimálne realizovať projekty, ktoré sledujú cieľ udržateľnosti miest.

II.   Ako by sa dalo zlepšiť šírenie informácií o existujúcich a dostupných finančných nástrojoch EÚ zameraných na podporu udržateľného rozvoja miest a ako by mohla EÚ podporiť účinnejšiu výmenu informácií o najlepších myšlienkach a opatreniach v oblasti udržateľných miest v EÚ a príslušného know-how (otázky b) a c) Komisie)?

| 24. | Je potrebné využiť existujúce možnosti a štruktúry financovania vrátane tých, ktoré sú dostupné v rámci programu LIFE+ na podporu pilotných projektov. Úspešne sa už uplatňuje program EIB na financovanie opatrení na zlepšenie energetickej účinnosti a mala by sa preskúmať možnosť vypracovať podobné programy v iných oblastiach dôležitých pre udržateľnosť. |
| --- | --- |

24.

Je potrebné využiť existujúce možnosti a štruktúry financovania vrátane tých, ktoré sú dostupné v rámci programu LIFE+ na podporu pilotných projektov. Úspešne sa už uplatňuje program EIB na financovanie opatrení na zlepšenie energetickej účinnosti a mala by sa preskúmať možnosť vypracovať podobné programy v iných oblastiach dôležitých pre udržateľnosť.

| 25. | Malo by sa podporiť spájanie projektov, ktoré sa niekedy v praxi uplatňuje. Zoskupujú sa vtedy viaceré obce s rovnakým cieľom. Uľahčuje to financovanie malých projektov, ktoré majú význam pre daný región. |
| --- | --- |

25.

Malo by sa podporiť spájanie projektov, ktoré sa niekedy v praxi uplatňuje. Zoskupujú sa vtedy viaceré obce s rovnakým cieľom. Uľahčuje to financovanie malých projektov, ktoré majú význam pre daný región.

| 26. | Zvyšovanie povedomia verejnosti a poskytovanie stimulov je jedným z hlavných faktorov pri budovaní udržateľnosti miest. Opatrenia zamerané na úsporné využívanie vody, budovanie zariadení na recykláciu a kompostovanie, podpora využívania verejnej dopravy, šetrenie energie atď. samy o sebe nevedú k aktívnemu a širokému zapojeniu verejnosti do budovania udržateľných miest. VR vyzýva Európsku komisiu, aby mestám poradila využívať vizuálne informačné opatrenia, ktoré umožnia lepšie a kedykoľvek informovať občanov o stave životného prostredia v ich meste (údaje o znečistení ovzdušia, dopravných zápchach atď.). |
| --- | --- |

26.

Zvyšovanie povedomia verejnosti a poskytovanie stimulov je jedným z hlavných faktorov pri budovaní udržateľnosti miest. Opatrenia zamerané na úsporné využívanie vody, budovanie zariadení na recykláciu a kompostovanie, podpora využívania verejnej dopravy, šetrenie energie atď. samy o sebe nevedú k aktívnemu a širokému zapojeniu verejnosti do budovania udržateľných miest. VR vyzýva Európsku komisiu, aby mestám poradila využívať vizuálne informačné opatrenia, ktoré umožnia lepšie a kedykoľvek informovať občanov o stave životného prostredia v ich meste (údaje o znečistení ovzdušia, dopravných zápchach atď.).

| 27. | Výbor regiónov oceňuje, že Európska komisia pracuje na sprístupnení internetového portálu, ktorý bude jednotným kontaktným miestom, a podporuje svojich členov, aby v prípade potreby poskytli príslušné informácie. Vyzýva členské štáty, aby zaručili, že informácie o kritériách, finančných nástrojoch a iniciatívach sa dostanú k mestám. V spolupráci s inštitúciami EÚ, ich zastúpeniami v členských štátoch a združeniami miestnych a regionálnych orgánov i ďalšími zainteresovanými stranami by sa mali vypracovať príslušné komunikačné plány. |
| --- | --- |

27.

Výbor regiónov oceňuje, že Európska komisia pracuje na sprístupnení internetového portálu, ktorý bude jednotným kontaktným miestom, a podporuje svojich členov, aby v prípade potreby poskytli príslušné informácie. Vyzýva členské štáty, aby zaručili, že informácie o kritériách, finančných nástrojoch a iniciatívach sa dostanú k mestám. V spolupráci s inštitúciami EÚ, ich zastúpeniami v členských štátoch a združeniami miestnych a regionálnych orgánov i ďalšími zainteresovanými stranami by sa mali vypracovať príslušné komunikačné plány.

| 28. | Existujúce platformy a orgány, ako aj ich databázy a iniciatívy musia byť zapojené do činnosti na úrovni EÚ s cieľom podporiť udržateľné mestá a využité na podporu spolupráce medzi nimi a medzi mestami a regiónmi, ktoré sú už zapojené do sietí, ako sú Dohovor primátorov a starostov, referenčný rámec pre európske udržateľné mestá (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI, globálna aliancia proti zmene klímy. |
| --- | --- |

28.

Existujúce platformy a orgány, ako aj ich databázy a iniciatívy musia byť zapojené do činnosti na úrovni EÚ s cieľom podporiť udržateľné mestá a využité na podporu spolupráce medzi nimi a medzi mestami a regiónmi, ktoré sú už zapojené do sietí, ako sú Dohovor primátorov a starostov, referenčný rámec pre európske udržateľné mestá (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI, globálna aliancia proti zmene klímy.

| 29. | Európska komisia by mala prehodnotiť a posilniť svoju komunikačnú politiku so zreteľom na nové finančné obdobie, a nabádať tak členské štáty, ako aj mestá, aby skutočne využili tých 5 % prostriedkov z rozpočtu Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), ktoré sú vyčlenené na udržateľný rozvoj miest. |
| --- | --- |

29.

Európska komisia by mala prehodnotiť a posilniť svoju komunikačnú politiku so zreteľom na nové finančné obdobie, a nabádať tak členské štáty, ako aj mestá, aby skutočne využili tých 5 % prostriedkov z rozpočtu Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR), ktoré sú vyčlenené na udržateľný rozvoj miest.

| 30. | Výbor regiónov, ktorý sprostredkúva skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov, v spolupráci s Európskou komisiou a so zainteresovanými stranami bude naďalej šíriť informácie a propagovať osvedčené postupy pri budovaní udržateľných miest, ako aj dostupné možnosti financovania. |
| --- | --- |

30.

Výbor regiónov, ktorý sprostredkúva skúsenosti miestnych a regionálnych orgánov, v spolupráci s Európskou komisiou a so zainteresovanými stranami bude naďalej šíriť informácie a propagovať osvedčené postupy pri budovaní udržateľných miest, ako aj dostupné možnosti financovania.

| 31. | Výbor opakuje, že podporuje vytváranie štruktúrovaných vykonávacích a informačných rámcov (SIIF) pre všetky kľúčové právne predpisy EÚ v oblasti životného prostredia, a vyzýva Európsku komisiu, aby do týchto rámcov zapojila miestne a regionálne orgány. |
| --- | --- |

31.

Výbor opakuje, že podporuje vytváranie štruktúrovaných vykonávacích a informačných rámcov (SIIF) pre všetky kľúčové právne predpisy EÚ v oblasti životného prostredia, a vyzýva Európsku komisiu, aby do týchto rámcov zapojila miestne a regionálne orgány.

| 32. | Zdôrazňuje, že udržateľná mestská mobilita, ktorá nemá negatívny vplyv na životné prostredie, zohráva dôležitú úlohu pri udržateľnosti našich miest. Ďalšie návrhy týkajúce sa udržateľnosti a udržateľnej dopravy v mestách sú uvedené v stanovisku VR o balíku opatrení v oblasti mestskej mobility. (3) |
| --- | --- |

32.

Zdôrazňuje, že udržateľná mestská mobilita, ktorá nemá negatívny vplyv na životné prostredie, zohráva dôležitú úlohu pri udržateľnosti našich miest. Ďalšie návrhy týkajúce sa udržateľnosti a udržateľnej dopravy v mestách sú uvedené v stanovisku VR o balíku opatrení v oblasti mestskej mobility. (3)

| 33. | EÚ by mala ďalej podporovať a prípadne rozšíriť existujúce iniciatívy, ktoré podporujú inovácie a osvedčené postupy v mestách, ako aj vzájomné prepojenie a výmenu informácií a skúseností, a mestá by mali byť vedené k tomu, aby sa samy stali priekopníkmi v oblasti udržateľného rozvoja miest. V tejto súvislosti VR poukazuje na inovatívne opatrenia v oblasti udržateľného rozvoja miest, ktoré majú byť v rokoch 2014 – 2020 podporované prostredníctvom EFRR. Medzi tieto opatrenia patria o. i. pilotné projekty, ktorých cieľom je odskúšať nové riešenia problémov súvisiacich s udržateľným rozvojom miest, ktoré majú celoeurópsky význam. |
| --- | --- |

33.

EÚ by mala ďalej podporovať a prípadne rozšíriť existujúce iniciatívy, ktoré podporujú inovácie a osvedčené postupy v mestách, ako aj vzájomné prepojenie a výmenu informácií a skúseností, a mestá by mali byť vedené k tomu, aby sa samy stali priekopníkmi v oblasti udržateľného rozvoja miest. V tejto súvislosti VR poukazuje na inovatívne opatrenia v oblasti udržateľného rozvoja miest, ktoré majú byť v rokoch 2014 – 2020 podporované prostredníctvom EFRR. Medzi tieto opatrenia patria o. i. pilotné projekty, ktorých cieľom je odskúšať nové riešenia problémov súvisiacich s udržateľným rozvojom miest, ktoré majú celoeurópsky význam.

| 34. | Výbor regiónov tiež navrhuje Komisii, aby podporila a rozšírila projekty predložené miestnymi sieťami, ktoré sa ukázali byť úspešné, ako sú napr. vzájomné preskúmanie (peer-review) a aktivity vzájomného učenia, vrátane exkurzií, vytvárania ekologických partnerstiev („green twinning“), odborného vedenia a inštruktáže medzi partnermi, sledovania práce, revízie a hodnotení či systémov mobility pre expertov z miest. |
| --- | --- |

34.

Výbor regiónov tiež navrhuje Komisii, aby podporila a rozšírila projekty predložené miestnymi sieťami, ktoré sa ukázali byť úspešné, ako sú napr. vzájomné preskúmanie (peer-review) a aktivity vzájomného učenia, vrátane exkurzií, vytvárania ekologických partnerstiev („green twinning“), odborného vedenia a inštruktáže medzi partnermi, sledovania práce, revízie a hodnotení či systémov mobility pre expertov z miest.

| 35. | Na celoštátnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni by mohli byť menované kontaktné osoby pre udržateľný rozvoj miest (anglicky „Focal Points“). To by umožnilo ľahšiu koordináciu jednotlivých opatrení, o. i. výmenných programov pre odborníkov. Energetické agentúry a administratívy rozvojových regiónov na úrovni NUTS II môžu zohrávať koordinačnú úlohu. Disponujú osvedčenou sieťou kontaktov s aglomeráciami spadajúcimi pod ich pôsobnosť a majú skúsenosti aj v oblasti koordinácie programov Európskej únie. |
| --- | --- |

35.

Na celoštátnej, ako aj regionálnej a miestnej úrovni by mohli byť menované kontaktné osoby pre udržateľný rozvoj miest (anglicky „Focal Points“). To by umožnilo ľahšiu koordináciu jednotlivých opatrení, o. i. výmenných programov pre odborníkov. Energetické agentúry a administratívy rozvojových regiónov na úrovni NUTS II môžu zohrávať koordinačnú úlohu. Disponujú osvedčenou sieťou kontaktov s aglomeráciami spadajúcimi pod ich pôsobnosť a majú skúsenosti aj v oblasti koordinácie programov Európskej únie.

III.   Ako by bolo možné motivovať mestá s viac ako 1 00  000 obyvateľmi, aby sa uchádzali o titul „Európske hlavné zelené mesto“?

| 36. | Súťaž o ocenenie „Európske hlavné zelené mesto“ je pomerne úspešná a mala by sa ďalej rozvíjať. Príklad ocenenia „Európske hlavné mesto kultúry“ ukazuje, že ocenenie s právnym a finančným základom má ešte väčší potenciál podnecovať mestá, aby sa doň zapájali a dosahovali dlhodobé výsledky. VR sa zasadzuje za to, aby sa týmto smerom uberalo aj „Európske hlavné zelené mesto“. |
| --- | --- |

36.

Súťaž o ocenenie „Európske hlavné zelené mesto“ je pomerne úspešná a mala by sa ďalej rozvíjať. Príklad ocenenia „Európske hlavné mesto kultúry“ ukazuje, že ocenenie s právnym a finančným základom má ešte väčší potenciál podnecovať mestá, aby sa doň zapájali a dosahovali dlhodobé výsledky. VR sa zasadzuje za to, aby sa týmto smerom uberalo aj „Európske hlavné zelené mesto“.

| 37. | Jedným z aspektov ocenenia „Európske hlavné zelené mesto“, ktorý by sa mal prehodnotiť, je súčasné výberové kritérium, ktoré stanovuje, že do súťaže sa môžu prihlásiť len mestá s viac ako 1 00  000 obyvateľmi. VR preto navrhuje zvážiť vytvorenie ďalšej kategórie, a to pre mestá s aspoň 50  000 obyvateľmi, aby tak menšie európske mestá mali viac možností. Bolo by potom vhodné, aby aj kritériá pre túto kategóriu boli prispôsobené zdrojom a potrebám menších miest, aby sa tak do súťaže mohol zapojiť čo najväčší počet kandidátov. |
| --- | --- |

37.

Jedným z aspektov ocenenia „Európske hlavné zelené mesto“, ktorý by sa mal prehodnotiť, je súčasné výberové kritérium, ktoré stanovuje, že do súťaže sa môžu prihlásiť len mestá s viac ako 1 00  000 obyvateľmi. VR preto navrhuje zvážiť vytvorenie ďalšej kategórie, a to pre mestá s aspoň 50  000 obyvateľmi, aby tak menšie európske mestá mali viac možností. Bolo by potom vhodné, aby aj kritériá pre túto kategóriu boli prispôsobené zdrojom a potrebám menších miest, aby sa tak do súťaže mohol zapojiť čo najväčší počet kandidátov.

| 38. | VR nabáda, aby sa ďalej posilnila sieť európskych hlavných zelených miest, čo by nositeľom ocenenia aj uchádzačom o tento titul umožnilo predstaviť svoje mestá širokej verejnosti, začať výmenu informácií o dosiahnutých výsledkoch a technických nápadoch a využiť na to vlastnú platformu alebo aj existujúce štruktúry. |
| --- | --- |

38.

VR nabáda, aby sa ďalej posilnila sieť európskych hlavných zelených miest, čo by nositeľom ocenenia aj uchádzačom o tento titul umožnilo predstaviť svoje mestá širokej verejnosti, začať výmenu informácií o dosiahnutých výsledkoch a technických nápadoch a využiť na to vlastnú platformu alebo aj existujúce štruktúry.

| 39. | VR aktívne podporuje ocenenie „Európske hlavné zelené mesto“ a navrhuje, aby sa člen Európskej komisie zodpovedný za životné prostredie obrátil nielen na všetky členské štáty listom, v ktorom ich vyzve, aby dostávali tento titul do povedomia verejnosti vo svojich mestách a regiónoch. Mohol by sa tiež obrátiť na environmentálne organizácie, ktoré úzko spolupracujú s mestami a obcami. |
| --- | --- |

39.

VR aktívne podporuje ocenenie „Európske hlavné zelené mesto“ a navrhuje, aby sa člen Európskej komisie zodpovedný za životné prostredie obrátil nielen na všetky členské štáty listom, v ktorom ich vyzve, aby dostávali tento titul do povedomia verejnosti vo svojich mestách a regiónoch. Mohol by sa tiež obrátiť na environmentálne organizácie, ktoré úzko spolupracujú s mestami a obcami.

| 40. | Mohla by sa preskúmať možnosť, že by Komisia udeľovala ocenenie pre najlepšiu „európsku ekoštvrť“, aby povzbudila obnovu štvrtí označených za chudobné alebo citlivé a aby podnietila miestne komunity zapojiť sa do správy svojich obvodov. |
| --- | --- |

40.

Mohla by sa preskúmať možnosť, že by Komisia udeľovala ocenenie pre najlepšiu „európsku ekoštvrť“, aby povzbudila obnovu štvrtí označených za chudobné alebo citlivé a aby podnietila miestne komunity zapojiť sa do správy svojich obvodov.

| 41. | Popri iniciatívach EK by sa mohlo na miestnej, regionálnej a národnej úrovni uvažovať o ďalších oceneniach, napríklad Green Flag Award, Biodiversity conservation, Green transport promotion atď. (ocenenie zelená vlajka, cena za zachovanie biodiverzity, podpora ekologickej dopravy). |
| --- | --- |

41.

Popri iniciatívach EK by sa mohlo na miestnej, regionálnej a národnej úrovni uvažovať o ďalších oceneniach, napríklad Green Flag Award, Biodiversity conservation, Green transport promotion atď. (ocenenie zelená vlajka, cena za zachovanie biodiverzity, podpora ekologickej dopravy).

V Bruseli 25. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Štúdia Komisie o nákladoch spojených s nevykonávaním environmentálneho acquis s názvom „The cost of not implementing the environmental acquis“, COWI 2011.

1

acquis

(2)  COR-2013-06902; CoR-2014-02646.

2

(3)  COR-2014-00090.

3

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/30

---

Stanovisko Výboru regiónov – Budúca politika EÚ v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí

2014/C 271/06

| Spravodajkyňa | Lotta Håkansson Harju (SV/SES), členka obecnej rady v Järfälle |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | Otvorená a bezpečná Európa: premeniť víziu na skutočnosť
  COM(2014) 154 final
  Program EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020 – posilnenie dôvery, mobility a rastu v Únii
  COM(2014) 144 final |

Spravodajkyňa

Lotta Håkansson Harju (SV/SES), členka obecnej rady v Järfälle

Referenčné dokumenty

Otvorená a bezpečná Európa: premeniť víziu na skutočnosť

COM(2014) 154 final

Program EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020 – posilnenie dôvery, mobility a rastu v Únii

COM(2014) 144 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné odporúčania

| 1. | víta zámer Komisie konsolidovať doterajší pokrok v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí prostredníctvom správneho uplatňovania a účinného dosledovania (monitorovania). Výbor zároveň podčiarkuje, že táto konsolidácia môže vyústiť do ďalších legislatívnych opatrení, ktoré budú rešpektovať zásadu subsidiarity a proporcionality a ktoré by odstránili existujúce medzery a umožnili EÚ flexibilne reagovať na nové globálne výzvy. |
| --- | --- |

1.

víta zámer Komisie konsolidovať doterajší pokrok v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí prostredníctvom správneho uplatňovania a účinného dosledovania (monitorovania). Výbor zároveň podčiarkuje, že táto konsolidácia môže vyústiť do ďalších legislatívnych opatrení, ktoré budú rešpektovať zásadu subsidiarity a proporcionality a ktoré by odstránili existujúce medzery a umožnili EÚ flexibilne reagovať na nové globálne výzvy.

| 2. | Zdôrazňuje, že väčšia angažovanosť v oblasti základných práv, ku ktorej sa EÚ zaviazala, sa musí konkrétne prejaviť na všetkých úrovniach. EÚ v súlade so svojou Chartou základných práv pokračuje a ďalej rozvíja svoje pôsobenie v tejto oblasti s cieľom ostať aj naďalej otvoreným a bezpečným priestorom založeným na vzájomnom dodržiavaní základných práv. |
| --- | --- |

2.

Zdôrazňuje, že väčšia angažovanosť v oblasti základných práv, ku ktorej sa EÚ zaviazala, sa musí konkrétne prejaviť na všetkých úrovniach. EÚ v súlade so svojou Chartou základných práv pokračuje a ďalej rozvíja svoje pôsobenie v tejto oblasti s cieľom ostať aj naďalej otvoreným a bezpečným priestorom založeným na vzájomnom dodržiavaní základných práv.

| 3. | Víta, že Európska komisia vytvorila rámec, pomocou ktorého sa má v členských štátoch čeliť systémovým ohrozeniam zásady právneho štátu, pretože právny štát je spolu so zásadou rovnosti pred zákonom predpokladom uplatňovania a dodržiavania základných práv v EÚ (1). |
| --- | --- |

3.

Víta, že Európska komisia vytvorila rámec, pomocou ktorého sa má v členských štátoch čeliť systémovým ohrozeniam zásady právneho štátu, pretože právny štát je spolu so zásadou rovnosti pred zákonom predpokladom uplatňovania a dodržiavania základných práv v EÚ (1).

| 4. | Poukazuje na to, že Charta základných práv Európskej únie obsahuje základné práva platné pre všetkých ľudí, ako aj špecifické práva občanov Únie. Ak majú ľudia skutočne požívať všetky tieto práva, vyžaduje si to rozsiahlu spoluprácu viacerých úrovní, v rámci ktorej pripadne miestnym a regionálnym orgánom dôležitá, aktívna a predvídavá úloha. |
| --- | --- |

4.

Poukazuje na to, že Charta základných práv Európskej únie obsahuje základné práva platné pre všetkých ľudí, ako aj špecifické práva občanov Únie. Ak majú ľudia skutočne požívať všetky tieto práva, vyžaduje si to rozsiahlu spoluprácu viacerých úrovní, v rámci ktorej pripadne miestnym a regionálnym orgánom dôležitá, aktívna a predvídavá úloha.

| 5. | Podčiarkuje, že je to miestne spoločenstvo, v ktorom sa kladú základy inkluzívnej spoločnosti skutočne dodržiavajúcej základné práva, teda spoločnosti, ktorá sa vyznačuje rovnosťou, rozmanitosťou a zasadzovaním sa za tých, ktorí najviac potrebujú ochranu. A je to opäť miestna a regionálna úroveň, na ktorej sa najzreteľnejšie prejavujú problémy v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí a ich vplyv na jednotlivca je tu najciteľnejší. |
| --- | --- |

5.

Podčiarkuje, že je to miestne spoločenstvo, v ktorom sa kladú základy inkluzívnej spoločnosti skutočne dodržiavajúcej základné práva, teda spoločnosti, ktorá sa vyznačuje rovnosťou, rozmanitosťou a zasadzovaním sa za tých, ktorí najviac potrebujú ochranu. A je to opäť miestna a regionálna úroveň, na ktorej sa najzreteľnejšie prejavujú problémy v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí a ich vplyv na jednotlivca je tu najciteľnejší.

| 6. | Podporuje návrh Komisie prijať doplňujúce predpisy, ktoré uľahčia život občanov a prispejú k rastu, pokiaľ nebudú nadbytočné, ale efektívne a v rámci možností podporia harmonizáciu a zjednodušenie súčasného normatívneho rámca. Lepšia tvorba legislatívy prispieva k hospodárskemu rastu, pretože uľahčuje obchodné vzťahy a každodenný život občanov. |
| --- | --- |

6.

Podporuje návrh Komisie prijať doplňujúce predpisy, ktoré uľahčia život občanov a prispejú k rastu, pokiaľ nebudú nadbytočné, ale efektívne a v rámci možností podporia harmonizáciu a zjednodušenie súčasného normatívneho rámca. Lepšia tvorba legislatívy prispieva k hospodárskemu rastu, pretože uľahčuje obchodné vzťahy a každodenný život občanov.

| 7. | Odporúča, aby sa Európska komisia sústredila na konkrétne a vecné legislatívne návrhy, ktoré by mali obzvlášť v časoch narastajúcich hospodárskych a sociálnych problémov priamy pozitívny vplyv na občanov a celkom konkrétne pomáhali pri riešení ich problémov, ktorým často čelia v dôsledku hospodárskej krízy. Tieto problémy vznikajú najmä v menej rozvinutých cezhraničných regiónoch, kde je pre občanov ťažšie vykonávať hospodárske a sociálne aktivity. |
| --- | --- |

7.

Odporúča, aby sa Európska komisia sústredila na konkrétne a vecné legislatívne návrhy, ktoré by mali obzvlášť v časoch narastajúcich hospodárskych a sociálnych problémov priamy pozitívny vplyv na občanov a celkom konkrétne pomáhali pri riešení ich problémov, ktorým často čelia v dôsledku hospodárskej krízy. Tieto problémy vznikajú najmä v menej rozvinutých cezhraničných regiónoch, kde je pre občanov ťažšie vykonávať hospodárske a sociálne aktivity.

| 8. | Považuje preto za nevyhnutné, aby sa v záujme plného dodržiavania základných práv všetkých obyvateľov vyvíjala spoločná a odhodlaná činnosť a uplatňovala sa spoločná zodpovednosť na všetkých úrovniach. Činnosť v prospech základných práv treba chápať ako dlhodobý, neustávajúci proces. Spoločný pohľad na to, ako sa má uskutočňovať, sa musí zakotviť na miestnej, regionálnej, štátnej a európskej úrovni. Ak nebude správne fungovať spolupráca rôznych úrovní, mohli by z toho ťažiť extrémistické, rasistické a xenofóbne sily a celkom zmariť pozitívny rozvoj EÚ. |
| --- | --- |

8.

Považuje preto za nevyhnutné, aby sa v záujme plného dodržiavania základných práv všetkých obyvateľov vyvíjala spoločná a odhodlaná činnosť a uplatňovala sa spoločná zodpovednosť na všetkých úrovniach. Činnosť v prospech základných práv treba chápať ako dlhodobý, neustávajúci proces. Spoločný pohľad na to, ako sa má uskutočňovať, sa musí zakotviť na miestnej, regionálnej, štátnej a európskej úrovni. Ak nebude správne fungovať spolupráca rôznych úrovní, mohli by z toho ťažiť extrémistické, rasistické a xenofóbne sily a celkom zmariť pozitívny rozvoj EÚ.

| 9. | Vyzdvihuje zásadnú úlohu, ktorú v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí zohrávajú miestne a regionálne orgány. Nesú značnú zodpovednosť za vykonávanie rôznych častí súčasných právnych predpisov jednotlivých štátov a EÚ, navrhujú a skúšajú nové politické riešenia, podporujú ľudí pri uplatňovaní ich základných práv a zhromažďujú informácie a skúsenosti, ktoré sú potrebné na ďalší rozvoj tejto oblasti politiky. Miestne a regionálne orgány tak môžu byť veľkým prínosom k tvorbe politiky, od jej plánovania a uskutočňovania až po jej dosledovanie a hodnotenie. |
| --- | --- |

9.

Vyzdvihuje zásadnú úlohu, ktorú v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí zohrávajú miestne a regionálne orgány. Nesú značnú zodpovednosť za vykonávanie rôznych častí súčasných právnych predpisov jednotlivých štátov a EÚ, navrhujú a skúšajú nové politické riešenia, podporujú ľudí pri uplatňovaní ich základných práv a zhromažďujú informácie a skúsenosti, ktoré sú potrebné na ďalší rozvoj tejto oblasti politiky. Miestne a regionálne orgány tak môžu byť veľkým prínosom k tvorbe politiky, od jej plánovania a uskutočňovania až po jej dosledovanie a hodnotenie.

| 10. | Kladie dôraz na to, že miestne a regionálne orgány sú preto nevyhnutným partnerom pri vypracúvaní a vykonávaní opatrení v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. Vyzýva teda Európsku komisiu, Európsky parlament a Radu, aby považovali obce a regióny za plnohodnotných partnerov v tejto oblasti politiky a umožnili im prevziať ich časť zodpovednosti. |
| --- | --- |

10.

Kladie dôraz na to, že miestne a regionálne orgány sú preto nevyhnutným partnerom pri vypracúvaní a vykonávaní opatrení v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí. Vyzýva teda Európsku komisiu, Európsky parlament a Radu, aby považovali obce a regióny za plnohodnotných partnerov v tejto oblasti politiky a umožnili im prevziať ich časť zodpovednosti.

| 11. | Zastáva názor, že politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí by mala byť zosúladená s inými oblasťami politiky EÚ. Poukazuje na to, že je potrebné lepšie koordinovať otázky týkajúce spravodlivosti a vnútropolitických aspektov na jednej strane a hospodársku, sociálnu a zahraničnú politiku na strane druhej, a to s cieľom zlepšiť dodržiavanie práv vo všetkých oblastiach a viac ich navzájom zjednotiť. Politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí sa musí koordinovať s hospodárskou a sociálnou politikou, ktorá sa vďaka európskym štrukturálnym a investičným fondom vykonáva najmä v menej rozvinutých regiónoch predovšetkým v oblasti odbornej prípravy a zamestnanosti. Výbor tiež súhlasí s názorom Komisie, že politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí sa musí začleniť do celkovej vonkajšej politiky EÚ takým spôsobom, vďaka ktorému by sa umožnil posilnený dialóg a spolupráca s tretími krajinami a vytvorila synergia s ďalšími oblasťami politiky EÚ (2). |
| --- | --- |

11.

Zastáva názor, že politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí by mala byť zosúladená s inými oblasťami politiky EÚ. Poukazuje na to, že je potrebné lepšie koordinovať otázky týkajúce spravodlivosti a vnútropolitických aspektov na jednej strane a hospodársku, sociálnu a zahraničnú politiku na strane druhej, a to s cieľom zlepšiť dodržiavanie práv vo všetkých oblastiach a viac ich navzájom zjednotiť. Politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí sa musí koordinovať s hospodárskou a sociálnou politikou, ktorá sa vďaka európskym štrukturálnym a investičným fondom vykonáva najmä v menej rozvinutých regiónoch predovšetkým v oblasti odbornej prípravy a zamestnanosti. Výbor tiež súhlasí s názorom Komisie, že politika v oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí sa musí začleniť do celkovej vonkajšej politiky EÚ takým spôsobom, vďaka ktorému by sa umožnil posilnený dialóg a spolupráca s tretími krajinami a vytvorila synergia s ďalšími oblasťami politiky EÚ (2).

Posilnenie právnej Európy

| 12. | Vyzýva na aktívnu angažovanosť úradov na všetkých úrovniach v záujme ochrany a podpory základných práv a slobôd všetkých ľudí. Miestne a regionálne orgány nesú vzhľadom na svoju blízkosť k občanom obzvlášť veľkú zodpovednosť za vytváranie lepšieho povedomia o základných právach. |
| --- | --- |

12.

Vyzýva na aktívnu angažovanosť úradov na všetkých úrovniach v záujme ochrany a podpory základných práv a slobôd všetkých ľudí. Miestne a regionálne orgány nesú vzhľadom na svoju blízkosť k občanom obzvlášť veľkú zodpovednosť za vytváranie lepšieho povedomia o základných právach.

| 13. | Podčiarkuje, že základné práva a slobody platia pre všetkých ľudí bez ohľadu na ich pohlavie, rasu, farbu pleti, etnický a sociálny pôvod, zvláštne genetické vlastnosti, jazyk, náboženstvo alebo presvedčenie, politické či iné zmýšľanie, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, pôvod, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu. Okrem toho je pri plánovaní, uskutočňovaní, monitorovaní a hodnotení politiky potrebné vždy venovať zvláštnu pozornosť tzv. zraniteľným skupinám, ako sú deti, migranti bez dokladov a uchádzači o azyl. |
| --- | --- |

13.

Podčiarkuje, že základné práva a slobody platia pre všetkých ľudí bez ohľadu na ich pohlavie, rasu, farbu pleti, etnický a sociálny pôvod, zvláštne genetické vlastnosti, jazyk, náboženstvo alebo presvedčenie, politické či iné zmýšľanie, príslušnosť k národnostnej menšine, majetok, pôvod, zdravotné postihnutie, vek alebo sexuálnu orientáciu. Okrem toho je pri plánovaní, uskutočňovaní, monitorovaní a hodnotení politiky potrebné vždy venovať zvláštnu pozornosť tzv. zraniteľným skupinám, ako sú deti, migranti bez dokladov a uchádzači o azyl.

| 14. | Domnieva sa, že strategická komunikácia o zodpovednosti všetkých úrovní za dodržiavanie, ochranu, vykonávanie a podporu základných práv či za plnenie spoločných medzinárodných záväzkov, ako aj o dlhodobých výhodách prijímania azylantov a utečencov zásadným spôsobom prispeje k zastaveniu nárastu extrémizmu, rasizmu a xenofóbie v mnohých členských štátoch EÚ. |
| --- | --- |

14.

Domnieva sa, že strategická komunikácia o zodpovednosti všetkých úrovní za dodržiavanie, ochranu, vykonávanie a podporu základných práv či za plnenie spoločných medzinárodných záväzkov, ako aj o dlhodobých výhodách prijímania azylantov a utečencov zásadným spôsobom prispeje k zastaveniu nárastu extrémizmu, rasizmu a xenofóbie v mnohých členských štátoch EÚ.

| 15. | Považuje skúsenosti s praktickým uplatňovaním základných práv za veľmi dôležitý faktor pre rozvoj európskeho právneho priestoru, v ktorom sa dodržiavajú a podporujú základné práva, rôznorodosť a spolupráca. Z tohto dôvodu Výbor regiónov víta príručku zverejnenú na internete, ktorú vypracovala Agentúra Európskej únie pre základné práva a ktorá pomáha úradníkom z miestnych, regionálnych a celoštátnych úradov pomocou viacúrovňového prístupu lepšie zamerať ich každodennú činnosť na ochranu a podporu základných práv (3). Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby nasadila ďalšie zdroje na rozvoj, aktualizáciu a rozšírenie praktických nástrojov tohto druhu, ktoré by pomáhali úradníkom a voleným predstaviteľom na rôznych úrovniach správy. |
| --- | --- |

15.

Považuje skúsenosti s praktickým uplatňovaním základných práv za veľmi dôležitý faktor pre rozvoj európskeho právneho priestoru, v ktorom sa dodržiavajú a podporujú základné práva, rôznorodosť a spolupráca. Z tohto dôvodu Výbor regiónov víta príručku zverejnenú na internete, ktorú vypracovala Agentúra Európskej únie pre základné práva a ktorá pomáha úradníkom z miestnych, regionálnych a celoštátnych úradov pomocou viacúrovňového prístupu lepšie zamerať ich každodennú činnosť na ochranu a podporu základných práv (3). Výbor regiónov vyzýva Komisiu, aby nasadila ďalšie zdroje na rozvoj, aktualizáciu a rozšírenie praktických nástrojov tohto druhu, ktoré by pomáhali úradníkom a voleným predstaviteľom na rôznych úrovniach správy.

| 16. | Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány vzhľadom na svoju ústrednú úlohu, veľkú kapacitu a skúsenosti potrebujú fórum na výmenu informácií a osvedčených postupov medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, aktérmi občianskej spoločnosti a ostatnými úrovňami správy (celoštátnou, európskou a medzinárodnou). Výbor regiónov vyzýva EÚ, aby to naďalej podporovala cielenými opatreniami alebo programami. |
| --- | --- |

16.

Zdôrazňuje, že miestne a regionálne orgány vzhľadom na svoju ústrednú úlohu, veľkú kapacitu a skúsenosti potrebujú fórum na výmenu informácií a osvedčených postupov medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, aktérmi občianskej spoločnosti a ostatnými úrovňami správy (celoštátnou, európskou a medzinárodnou). Výbor regiónov vyzýva EÚ, aby to naďalej podporovala cielenými opatreniami alebo programami.

| 17. | Vyslovuje sa za to, aby sa uplatňovanie Charty základných práv EÚ na miestnej a regionálnej úrovni preskúmalo v súvislosti s výročnou správou vypracúvanou k charte. Poukázalo by sa tým na tie oblasti, v ktorých by miestne a regionálne úrady mali vyvíjať väčšie úsilie a zlepšiť komunikáciu medzi rôznymi úrovňami. |
| --- | --- |

17.

Vyslovuje sa za to, aby sa uplatňovanie Charty základných práv EÚ na miestnej a regionálnej úrovni preskúmalo v súvislosti s výročnou správou vypracúvanou k charte. Poukázalo by sa tým na tie oblasti, v ktorých by miestne a regionálne úrady mali vyvíjať väčšie úsilie a zlepšiť komunikáciu medzi rôznymi úrovňami.

| 18. | Zastáva názor, že základné práva sa netýkajú len oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, ale vlastne všetkých generálnych riaditeľstiev. Na posilnenie ich úlohy a zlepšenie horizontálneho charakteru by mali podľa Výboru regiónov členovia Komisie zodpovední za spravodlivosť a vnútorné záležitosti koordinovať základné práva so všetkými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie. |
| --- | --- |

18.

Zastáva názor, že základné práva sa netýkajú len oblasti spravodlivosti a vnútorných vecí, ale vlastne všetkých generálnych riaditeľstiev. Na posilnenie ich úlohy a zlepšenie horizontálneho charakteru by mali podľa Výboru regiónov členovia Komisie zodpovední za spravodlivosť a vnútorné záležitosti koordinovať základné práva so všetkými generálnymi riaditeľstvami Európskej komisie.

| 19. | Navrhuje, aby účelom koordinácie bolo: zosúladiť kompetencie jednotlivých generálnych riaditeľstiev, aby sa predchádzalo protichodným cieľom, dohľad nad uplatňovaním základných práv, vykonávanie právnych a rodových analýz, predkladanie odborných podkladov, vyzývanie členských štátov na ratifikáciu a uplatňovanie hlavných medzinárodných a regionálnych právnych nástrojov, konzultácia s rôznymi zainteresovanými stranami, ako aj dohľad nad správnym používaním terminológie a dobrou komunikáciou. Koordinačná činnosť by sa mala rozvíjať v úzkej spolupráci s Agentúrou Európskej únie pre základné práva. |
| --- | --- |

19.

Navrhuje, aby účelom koordinácie bolo: zosúladiť kompetencie jednotlivých generálnych riaditeľstiev, aby sa predchádzalo protichodným cieľom, dohľad nad uplatňovaním základných práv, vykonávanie právnych a rodových analýz, predkladanie odborných podkladov, vyzývanie členských štátov na ratifikáciu a uplatňovanie hlavných medzinárodných a regionálnych právnych nástrojov, konzultácia s rôznymi zainteresovanými stranami, ako aj dohľad nad správnym používaním terminológie a dobrou komunikáciou. Koordinačná činnosť by sa mala rozvíjať v úzkej spolupráci s Agentúrou Európskej únie pre základné práva.

| 20. | Domnieva sa, že spolupráca v otázkach základných práv by sa značne uľahčila, keby boli práva zaručené chartou priamo uplatniteľné v členských štátoch. |
| --- | --- |

20.

Domnieva sa, že spolupráca v otázkach základných práv by sa značne uľahčila, keby boli práva zaručené chartou priamo uplatniteľné v členských štátoch.

| 21. | Domnieva sa, že občania Únie by si mali byť viac vedomí svojich osobitných práv v iných krajinách EÚ. Zásadný význam pre zaručenie práva občanov Únie a ich rodín pohybovať sa voľne cez hranice členských štátov a usadiť sa má uplatňovanie smernice o voľnom pohybe osôb. |
| --- | --- |

21.

Domnieva sa, že občania Únie by si mali byť viac vedomí svojich osobitných práv v iných krajinách EÚ. Zásadný význam pre zaručenie práva občanov Únie a ich rodín pohybovať sa voľne cez hranice členských štátov a usadiť sa má uplatňovanie smernice o voľnom pohybe osôb.

| 22. | Myslí si, že právo voľného pohybu osôb sa musí viac dostať do povedomia. Komisia poukazuje na praktické a právne problémy, s ktorými sa často stretávajú občania Únie, keď chcú v inej krajine EÚ využívať práva, ktoré požívajú vo svojom domovskom štáte (4). Zároveň sa však musia lepšie riešiť aj také problémy, ktoré v dôsledku voľného pohybu osôb vznikajú v jednotlivých obciach a/alebo regiónoch. Aj tu by sa dali použiť cielené opatrenia či programy. |
| --- | --- |

22.

Myslí si, že právo voľného pohybu osôb sa musí viac dostať do povedomia. Komisia poukazuje na praktické a právne problémy, s ktorými sa často stretávajú občania Únie, keď chcú v inej krajine EÚ využívať práva, ktoré požívajú vo svojom domovskom štáte (4). Zároveň sa však musia lepšie riešiť aj také problémy, ktoré v dôsledku voľného pohybu osôb vznikajú v jednotlivých obciach a/alebo regiónoch. Aj tu by sa dali použiť cielené opatrenia či programy.

Európa ako priestor práva a solidarity v otázkach migrácie a azylu

| 23. | Podčiarkuje, že EÚ by mala robiť viac v záujme vykonávania európskej azylovej a migračnej politiky, ktorá stavia na základných právach, solidarite, vzájomnej dôvere, ako aj spoločnej zodpovednosti medzi členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi. |
| --- | --- |

23.

Podčiarkuje, že EÚ by mala robiť viac v záujme vykonávania európskej azylovej a migračnej politiky, ktorá stavia na základných právach, solidarite, vzájomnej dôvere, ako aj spoločnej zodpovednosti medzi členskými štátmi a miestnymi a regionálnymi orgánmi.

| 24. | Zastáva názor, že EÚ musí aj v budúcnosti zostať miestom, kde môžu hľadať útočisko ľudia, ktorí unikajú pred prenasledovaním alebo potrebujú ochranu. Potreba regulovaného prijímania migrantov a nenarušenia vonkajších hraníc nemôže byť nikdy nadradená medzinárodnej ochrane. Výbor regiónov pripomína, že kontrola pozemných a morských hraníc a dohľad nad nimi nesmú stáť v ceste základnej povinnosti zachrániť ľudský život a rešpektovať ľudské práva. |
| --- | --- |

24.

Zastáva názor, že EÚ musí aj v budúcnosti zostať miestom, kde môžu hľadať útočisko ľudia, ktorí unikajú pred prenasledovaním alebo potrebujú ochranu. Potreba regulovaného prijímania migrantov a nenarušenia vonkajších hraníc nemôže byť nikdy nadradená medzinárodnej ochrane. Výbor regiónov pripomína, že kontrola pozemných a morských hraníc a dohľad nad nimi nesmú stáť v ceste základnej povinnosti zachrániť ľudský život a rešpektovať ľudské práva.

| 25. | Domnieva sa, že zosúladená spolupráca a vzťahy založené na dôvere, pokiaľ ide o rozdeľovanie zdrojov a zodpovednosť, medzi miestnou, regionálnou, štátnou a európskou úrovňou predstavujú nevyhnutný predpoklad dlhodobo fungujúceho a rovnoprávneho prijímania uchádzačov o azyl a utečencov. Táto spolupráca má v súčasnosti v mnohých rozhodujúcich aspektoch nedostatky, čo bráni udomácneniu sa prisťahovalcov a tendenčne nahráva xenofóbnym silám. Účinná spolupráca je v zásade rovnako potrebná pri prijímaní ostatných druhov migrantov. |
| --- | --- |

25.

Domnieva sa, že zosúladená spolupráca a vzťahy založené na dôvere, pokiaľ ide o rozdeľovanie zdrojov a zodpovednosť, medzi miestnou, regionálnou, štátnou a európskou úrovňou predstavujú nevyhnutný predpoklad dlhodobo fungujúceho a rovnoprávneho prijímania uchádzačov o azyl a utečencov. Táto spolupráca má v súčasnosti v mnohých rozhodujúcich aspektoch nedostatky, čo bráni udomácneniu sa prisťahovalcov a tendenčne nahráva xenofóbnym silám. Účinná spolupráca je v zásade rovnako potrebná pri prijímaní ostatných druhov migrantov.

| 26. | Apeluje na všetky úrovne správy v EÚ, aby spoločne niesli zodpovednosť za prijímanie a integráciu utečencov. Žiada intenzívnejšiu medziregionálnu spoluprácu, koordináciu a solidaritu pri rozvoji mechanizmov prerozdeľovania medzi členskými štátmi, regiónmi a mestami či obcami, pričom sa zohľadnia štrukturálne obmedzenia, zdroje a iné relevantné faktory. Za azylovú a utečeneckú politiku je v súčasnosti spoluzodpovedný každý jeden štát, ktorý tak nesie aj ekonomickú zodpovednosť za prijímanie. V skutočnosti je prijímanie nerovnomerné tak medzi štátmi, ako aj v rámci nich, takže niektoré miestne a regionálne orgány znášajú väčšie bremeno než iné, pretože prijímajú veľkú časť prisťahovalcov. Výbor pripomína, že Európska únia musí venovať pozornosť špecifickým ťažkostiam tých regiónov Európy, ktoré sú alebo sa kedykoľvek môžu stať vstupnou bránou pre migrantov vyžadujúcich pomoc a služby v podobách, ktoré v mnohých prípadoch presahujú možnosti jednotlivých regiónov. Preto by sa mal aktivovať špecifický finančný nástroj určený prioritne pre regióny prijímajúce migrantov a pre tranzitné oblasti. |
| --- | --- |

26.

Apeluje na všetky úrovne správy v EÚ, aby spoločne niesli zodpovednosť za prijímanie a integráciu utečencov. Žiada intenzívnejšiu medziregionálnu spoluprácu, koordináciu a solidaritu pri rozvoji mechanizmov prerozdeľovania medzi členskými štátmi, regiónmi a mestami či obcami, pričom sa zohľadnia štrukturálne obmedzenia, zdroje a iné relevantné faktory. Za azylovú a utečeneckú politiku je v súčasnosti spoluzodpovedný každý jeden štát, ktorý tak nesie aj ekonomickú zodpovednosť za prijímanie. V skutočnosti je prijímanie nerovnomerné tak medzi štátmi, ako aj v rámci nich, takže niektoré miestne a regionálne orgány znášajú väčšie bremeno než iné, pretože prijímajú veľkú časť prisťahovalcov. Výbor pripomína, že Európska únia musí venovať pozornosť špecifickým ťažkostiam tých regiónov Európy, ktoré sú alebo sa kedykoľvek môžu stať vstupnou bránou pre migrantov vyžadujúcich pomoc a služby v podobách, ktoré v mnohých prípadoch presahujú možnosti jednotlivých regiónov. Preto by sa mal aktivovať špecifický finančný nástroj určený prioritne pre regióny prijímajúce migrantov a pre tranzitné oblasti.

| 27. | S obavami konštatuje, že členské štáty EÚ nie vždy dodržiavajú Dohovor OSN o právach dieťaťa a Akčný plán týkajúci sa maloletých bez sprievodu (2010 – 2014) pri prijímaní detí, ktoré sú migrantmi, utečencami či žiadateľmi o azyl, a maloletých bez sprievodu. Podčiarkuje význam vzájomnej podpory medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, aby sa zaručilo dodržiavanie týchto ustanovení pre deti obidvoch pohlaví. Upozorňuje Komisiu, že platnosť uvedeného akčného plánu sa skončí v roku 2014, a preto žiada, aby sa začalo formálne rokovať o jeho predĺžení. |
| --- | --- |

27.

S obavami konštatuje, že členské štáty EÚ nie vždy dodržiavajú Dohovor OSN o právach dieťaťa a Akčný plán týkajúci sa maloletých bez sprievodu (2010 – 2014) pri prijímaní detí, ktoré sú migrantmi, utečencami či žiadateľmi o azyl, a maloletých bez sprievodu. Podčiarkuje význam vzájomnej podpory medzi miestnymi a regionálnymi orgánmi, aby sa zaručilo dodržiavanie týchto ustanovení pre deti obidvoch pohlaví. Upozorňuje Komisiu, že platnosť uvedeného akčného plánu sa skončí v roku 2014, a preto žiada, aby sa začalo formálne rokovať o jeho predĺžení.

| 28. | Kritizuje, že sa doteraz nevyužil článok 80 ZFEÚ s cieľom realizovať opatrenia v záujme solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti vo vzťahu k voľnému pohybu osôb. Záväzky týkajúce sa presunu a návratu boli založené na úplnej dobrovoľnosti – v niektorých prípadoch dokonca samotné mestá prevzali iniciatívu, aby tieto záväzky presadili v praxi. |
| --- | --- |

28.

Kritizuje, že sa doteraz nevyužil článok 80 ZFEÚ s cieľom realizovať opatrenia v záujme solidarity a spravodlivého rozdelenia zodpovednosti vo vzťahu k voľnému pohybu osôb. Záväzky týkajúce sa presunu a návratu boli založené na úplnej dobrovoľnosti – v niektorých prípadoch dokonca samotné mestá prevzali iniciatívu, aby tieto záväzky presadili v praxi.

| 29. | Považuje nerovnomerné rozdelenie žiadateľov o azyl a utečencov medzi štátmi, regiónmi a v rámci nich, ako aj nedostatok pracovných miest, bytov atď. za veľký problém pre miestne a regionálne orgány. To isté platí pre nedostatočné predbežné plánovanie a možnosť včas sa pripraviť na prijímanie. Provizórne riešenia často vedú k negatívnym sociálnym vplyvom, čo zase znižuje možnosti dotknutých osôb osvojiť si vedomosti potrebné na vstup do integračného procesu. |
| --- | --- |

29.

Považuje nerovnomerné rozdelenie žiadateľov o azyl a utečencov medzi štátmi, regiónmi a v rámci nich, ako aj nedostatok pracovných miest, bytov atď. za veľký problém pre miestne a regionálne orgány. To isté platí pre nedostatočné predbežné plánovanie a možnosť včas sa pripraviť na prijímanie. Provizórne riešenia často vedú k negatívnym sociálnym vplyvom, čo zase znižuje možnosti dotknutých osôb osvojiť si vedomosti potrebné na vstup do integračného procesu.

| 30. | Zastáva preto postoj, že nastal čas presnejšie rozpracovať otázku, čo sa má chápať pod pojmami spoločná zodpovednosť a solidarita v azylovej oblasti. Zrejmé je, že jednotlivé štáty, regióny a obce majú na základe svojich osobitných predpokladov a prianí vlastné predstavy o tom, ako sa má chápať primerané rozdelenie záťaže resp. solidarita. Ide pritom o široké spektrum otázok, ktoré siaha od počtu žiadateľov o azyl prichádzajúcich priamo a počtu podaných žiadostí o azyl až po finančnú situáciu, nedostatok bytov, predchádzajúce prijímanie, hustotu obyvateľstva a pod. Okrem toho tu zohráva úlohu aj krátkodobá a dlhodobá perspektíva. |
| --- | --- |

30.

Zastáva preto postoj, že nastal čas presnejšie rozpracovať otázku, čo sa má chápať pod pojmami spoločná zodpovednosť a solidarita v azylovej oblasti. Zrejmé je, že jednotlivé štáty, regióny a obce majú na základe svojich osobitných predpokladov a prianí vlastné predstavy o tom, ako sa má chápať primerané rozdelenie záťaže resp. solidarita. Ide pritom o široké spektrum otázok, ktoré siaha od počtu žiadateľov o azyl prichádzajúcich priamo a počtu podaných žiadostí o azyl až po finančnú situáciu, nedostatok bytov, predchádzajúce prijímanie, hustotu obyvateľstva a pod. Okrem toho tu zohráva úlohu aj krátkodobá a dlhodobá perspektíva.

| 31. | Zdôrazňuje, že je potrebné, aby si miestne a regionálne orgány a členské štáty navzájom vymieňali osvedčené postupy, ktoré sa týkajú vybavovania nárokov žiadateľov o azyl a utečencov, integračných politík a predchádzania neregulárnej migrácii. Upozorňuje, že by to umožnilo prístupom zdola nahor riešiť otázku rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi, čo sa týka podmienok pobytu žiadateľov o azyl, utečencov alebo neregulárnych migrantov pri ich prvom príchode do krajiny a účinnosti a rýchlosti, s akou sa vybavujú ich žiadosti a spisy. Poukazuje na to, že malé obce nemajú zdroje na zvládnutie veľkého prílivu migrantov a v tejto súvislosti zdôrazňuje význam solidarity medzi obcami a žiada posilniť agentúru Frontex v záujme účinnejšej a efektívnejšie posilnenej a zjednodušenej spolupráce medzi štátnymi pohraničnými orgánmi a ochrany migrantov, ako aj vonkajších hraníc EÚ. |
| --- | --- |

31.

Zdôrazňuje, že je potrebné, aby si miestne a regionálne orgány a členské štáty navzájom vymieňali osvedčené postupy, ktoré sa týkajú vybavovania nárokov žiadateľov o azyl a utečencov, integračných politík a predchádzania neregulárnej migrácii. Upozorňuje, že by to umožnilo prístupom zdola nahor riešiť otázku rozdielov medzi členskými štátmi a regiónmi, čo sa týka podmienok pobytu žiadateľov o azyl, utečencov alebo neregulárnych migrantov pri ich prvom príchode do krajiny a účinnosti a rýchlosti, s akou sa vybavujú ich žiadosti a spisy. Poukazuje na to, že malé obce nemajú zdroje na zvládnutie veľkého prílivu migrantov a v tejto súvislosti zdôrazňuje význam solidarity medzi obcami a žiada posilniť agentúru Frontex v záujme účinnejšej a efektívnejšie posilnenej a zjednodušenej spolupráce medzi štátnymi pohraničnými orgánmi a ochrany migrantov, ako aj vonkajších hraníc EÚ.

| 32. | Navrhuje v súvislosti s týmito diskusiami o rozdelení záťaže ako konštruktívne opatrenie, aby sa formou výskumnej štúdie objasnilo, ako vidia delenú zodpovednosť a solidaritu členské štáty, regióny a obce a aký vplyv by mali rozličné definície v rôznych scenároch. V takejto štúdii by sa malo tiež vysvetliť, ako by sa dalo dosiahnuť rovnomernejšie rozdelenie azylantov a utečencov medzi obcami, regiónmi a štátmi EÚ. |
| --- | --- |

32.

Navrhuje v súvislosti s týmito diskusiami o rozdelení záťaže ako konštruktívne opatrenie, aby sa formou výskumnej štúdie objasnilo, ako vidia delenú zodpovednosť a solidaritu členské štáty, regióny a obce a aký vplyv by mali rozličné definície v rôznych scenároch. V takejto štúdii by sa malo tiež vysvetliť, ako by sa dalo dosiahnuť rovnomernejšie rozdelenie azylantov a utečencov medzi obcami, regiónmi a štátmi EÚ.

| 33. | Považuje ďalej za dôležité, aby EÚ chápala týchto nových prisťahovalcov ako zdroj a aby z tohto zdroja profitovala. Úspešná integračná činnosť pri zvládaní rozmanitosti na miestnej a regionálnej úrovni podporuje rast, otvára viac príležitostí na učenie a podnikanie, prispieva k uspokojeniu budúcej potreby pracovných síl a navyše zabezpečuje financovanie sociálneho štátu v budúcnosti. Ak má táto politika prinášať výsledky, je nevyhnutné investovať do vzdelávania a pracovných miest pre migrantov, aby sa mohli zaradiť do trhu práce v EÚ, ako aj do vzdelávania a zvládania kultúrnej rozmanitosti, aby sa dosiahla zmena postojov obyvateľstva a zlepšenie spoločenských vzťahov. |
| --- | --- |

33.

Považuje ďalej za dôležité, aby EÚ chápala týchto nových prisťahovalcov ako zdroj a aby z tohto zdroja profitovala. Úspešná integračná činnosť pri zvládaní rozmanitosti na miestnej a regionálnej úrovni podporuje rast, otvára viac príležitostí na učenie a podnikanie, prispieva k uspokojeniu budúcej potreby pracovných síl a navyše zabezpečuje financovanie sociálneho štátu v budúcnosti. Ak má táto politika prinášať výsledky, je nevyhnutné investovať do vzdelávania a pracovných miest pre migrantov, aby sa mohli zaradiť do trhu práce v EÚ, ako aj do vzdelávania a zvládania kultúrnej rozmanitosti, aby sa dosiahla zmena postojov obyvateľstva a zlepšenie spoločenských vzťahov.

| 34. | Zdôrazňuje, že je potrebný celoeurópsky prístup k riešeniu otázky podvodov a zneužívania. |
| --- | --- |

34.

Zdôrazňuje, že je potrebný celoeurópsky prístup k riešeniu otázky podvodov a zneužívania.

| 35. | Poukazuje na to, že nízka miera pôrodnosti v mnohých členských štátoch a nadchádzajúca generačná výmena povedú k tomu, že bude potrebných viac obyvateľov v produktívnom veku. Prijímanie azylantov a utečencov teda neznamená pre členské štáty EÚ iba výzvu, ale aj veľkú príležitosť. Európska únia jednoducho musí nájsť presvedčivú odpoveď na demografický problém, ktorý na ňu dolieha. |
| --- | --- |

35.

Poukazuje na to, že nízka miera pôrodnosti v mnohých členských štátoch a nadchádzajúca generačná výmena povedú k tomu, že bude potrebných viac obyvateľov v produktívnom veku. Prijímanie azylantov a utečencov teda neznamená pre členské štáty EÚ iba výzvu, ale aj veľkú príležitosť. Európska únia jednoducho musí nájsť presvedčivú odpoveď na demografický problém, ktorý na ňu dolieha.

| 36. | Upriamuje pozornosť na to, že pri schvaľovaní zákonov upravujúcich legálne prisťahovalectvo sa dosiahol len malý pokrok. Európsky právny rámec pre oblasť prisťahovalectva napokon stále zostáva značne neúplný. Výbor preto víta, že sa dáva priorita celkovej migračnej stratégii, a prisudzuje veľký význam vyváženému, skutočnému partnerstvu s krajinami pôvodu a tranzitnými krajinami, pokiaľ ide o spravodlivé a organizované prijímanie migrantov. |
| --- | --- |

36.

Upriamuje pozornosť na to, že pri schvaľovaní zákonov upravujúcich legálne prisťahovalectvo sa dosiahol len malý pokrok. Európsky právny rámec pre oblasť prisťahovalectva napokon stále zostáva značne neúplný. Výbor preto víta, že sa dáva priorita celkovej migračnej stratégii, a prisudzuje veľký význam vyváženému, skutočnému partnerstvu s krajinami pôvodu a tranzitnými krajinami, pokiaľ ide o spravodlivé a organizované prijímanie migrantov.

| 37. | Zastáva názor, že proti organizovanej kriminalite treba bojovať aj na miestnej úrovni prostredníctvom sociálnych a vzdelávacích iniciatív: ukázať najmä obyvateľom oblastí, v ktorých prevláda organizovaná kriminalita, že je možný iný model rozvoja založený na transparentnosti, účasti a demokracii, a poskytnúť najmä mladým ľuďom, ktorým hrozí riziko, že sa stanú súčasťou nelegálnych štruktúr, podporu pri vzdelávaní, ako aj zhabať zisky z organizovanej kriminality a použiť ich na sociálne projekty, pre miestne subjekty a občiansku spoločnosť. Európske, národné, regionálne a verejné orgány nesú rozhodujúcu zodpovednosť za spoluprácu v iniciatívach tohto typu. |
| --- | --- |

37.

Zastáva názor, že proti organizovanej kriminalite treba bojovať aj na miestnej úrovni prostredníctvom sociálnych a vzdelávacích iniciatív: ukázať najmä obyvateľom oblastí, v ktorých prevláda organizovaná kriminalita, že je možný iný model rozvoja založený na transparentnosti, účasti a demokracii, a poskytnúť najmä mladým ľuďom, ktorým hrozí riziko, že sa stanú súčasťou nelegálnych štruktúr, podporu pri vzdelávaní, ako aj zhabať zisky z organizovanej kriminality a použiť ich na sociálne projekty, pre miestne subjekty a občiansku spoločnosť. Európske, národné, regionálne a verejné orgány nesú rozhodujúcu zodpovednosť za spoluprácu v iniciatívach tohto typu.

| 38. | Súhlasí s názorom Komisie, že v rámci dobre regulovanej prisťahovaleckej politiky sa musia stanoviť aj opatrenia na potlačenie neregulárneho prisťahovalectva (5). Zároveň však nesmie byť neregulárne prisťahovalectvo a pomoc neregulárnym prisťahovalcom kriminalizované a musí sa venovať náležitá pozornosť možným obetiam obchodovania s ľuďmi. Miestne a regionálne orgány sa musia vyrovnať so situáciou, v akej sa ocitnú, čo s ohľadom na základné práva okrem iného znamená, že musia ponúkať služby aj neregulárnym prisťahovalcom. |
| --- | --- |

38.

Súhlasí s názorom Komisie, že v rámci dobre regulovanej prisťahovaleckej politiky sa musia stanoviť aj opatrenia na potlačenie neregulárneho prisťahovalectva (5). Zároveň však nesmie byť neregulárne prisťahovalectvo a pomoc neregulárnym prisťahovalcom kriminalizované a musí sa venovať náležitá pozornosť možným obetiam obchodovania s ľuďmi. Miestne a regionálne orgány sa musia vyrovnať so situáciou, v akej sa ocitnú, čo s ohľadom na základné práva okrem iného znamená, že musia ponúkať služby aj neregulárnym prisťahovalcom.

| 39. | Domnieva sa, že zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov musia dostať možnosť vytvoriť štruktúry na výmenu skúseností a vymieňať si skúsenosti týkajúce sa osvedčených postupov pri zamestnávaní, vzdelávaní a účasti na spoločenskom dianí s cieľom lepšie zviditeľniť miestny rozmer integračnej politiky. Fórum na výmenu skúseností je predpokladom vytvorenia dynamickej integračnej politiky v Únii, ktorá by zaručovala práva migrantov. Takéto fórum by v dlhodobom horizonte prispelo k odstráneniu rozdielov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o integračnú politiku. |
| --- | --- |

39.

Domnieva sa, že zástupcovia miestnych a regionálnych orgánov musia dostať možnosť vytvoriť štruktúry na výmenu skúseností a vymieňať si skúsenosti týkajúce sa osvedčených postupov pri zamestnávaní, vzdelávaní a účasti na spoločenskom dianí s cieľom lepšie zviditeľniť miestny rozmer integračnej politiky. Fórum na výmenu skúseností je predpokladom vytvorenia dynamickej integračnej politiky v Únii, ktorá by zaručovala práva migrantov. Takéto fórum by v dlhodobom horizonte prispelo k odstráneniu rozdielov medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o integračnú politiku.

Bezpečná Európa

| 40. | Domnieva sa, že z hľadiska riešenia problémov, ktoré narúšajú bezpečnosť obyvateľov a ohrozujú základné práva a ku ktorým patrí napr. organizovaná kriminalita a obzvlášť obchodovanie s ľuďmi či s drogami, sexuálne vykorisťovanie maloletých osôb, sú preventívne opatrenia rovnako dôležité ako trestnoprávne sankcie. Pripomína Komisii, že miestni a regionálni aktéri majú rozhodujúcu úlohu pri vypracúvaní stratégií na predchádzanie kriminalite a pri nepretržitej starostlivosti o dobrý duševný i telesný stav obetí. |
| --- | --- |

40.

Domnieva sa, že z hľadiska riešenia problémov, ktoré narúšajú bezpečnosť obyvateľov a ohrozujú základné práva a ku ktorým patrí napr. organizovaná kriminalita a obzvlášť obchodovanie s ľuďmi či s drogami, sexuálne vykorisťovanie maloletých osôb, sú preventívne opatrenia rovnako dôležité ako trestnoprávne sankcie. Pripomína Komisii, že miestni a regionálni aktéri majú rozhodujúcu úlohu pri vypracúvaní stratégií na predchádzanie kriminalite a pri nepretržitej starostlivosti o dobrý duševný i telesný stav obetí.

| 41. | Zastáva názor, že miestne a regionálne orgány by mali zohrávať významnejšiu úlohu v boji proti cezhraničnej organizovanej kriminalite. Je to z toho dôvodu, že trestné činy v blízkom okolí čoraz častejšie súvisia s medzinárodnou organizovanou kriminalitou, pričom miestne spoločenstvá sú prvými obeťami kriminálnych organizácií, ktoré destabilizujú spoločenské štruktúry. Súhlasí s Komisiou, že je potrebné vybudovať bezpečné a spoľahlivé systémy, aby podniky a jednotlivci mohli plne využívať možnosti internetu. Preto sa spolupráca členských štátov s Európskym centrom boja proti počítačovej kriminalite (CE3), ktorý je súčasťou Europolu, musí rozšíriť aj na miestnu a regionálnu úroveň, aby sa posilnil boj proti počítačovej kriminalite už na úrovni správneho orgánu najbližšieho k občanovi. |
| --- | --- |

41.

Zastáva názor, že miestne a regionálne orgány by mali zohrávať významnejšiu úlohu v boji proti cezhraničnej organizovanej kriminalite. Je to z toho dôvodu, že trestné činy v blízkom okolí čoraz častejšie súvisia s medzinárodnou organizovanou kriminalitou, pričom miestne spoločenstvá sú prvými obeťami kriminálnych organizácií, ktoré destabilizujú spoločenské štruktúry. Súhlasí s Komisiou, že je potrebné vybudovať bezpečné a spoľahlivé systémy, aby podniky a jednotlivci mohli plne využívať možnosti internetu. Preto sa spolupráca členských štátov s Európskym centrom boja proti počítačovej kriminalite (CE3), ktorý je súčasťou Europolu, musí rozšíriť aj na miestnu a regionálnu úroveň, aby sa posilnil boj proti počítačovej kriminalite už na úrovni správneho orgánu najbližšieho k občanovi.

| 42. | Zastáva názor, že korupcia je obzvlášť dôležitou témou pre miestne a regionálne samosprávy a ich občanov. Výbor regiónov sa bude ďalej zasadzovať za boj proti korupcii na všetkých úrovniach a za ochranu finančných záujmov EÚ, o. i. zriadením Európskej prokuratúry, v spolupráci s ostatnými inštitúciami EÚ, Radou Európy a inými organizáciami. |
| --- | --- |

42.

Zastáva názor, že korupcia je obzvlášť dôležitou témou pre miestne a regionálne samosprávy a ich občanov. Výbor regiónov sa bude ďalej zasadzovať za boj proti korupcii na všetkých úrovniach a za ochranu finančných záujmov EÚ, o. i. zriadením Európskej prokuratúry, v spolupráci s ostatnými inštitúciami EÚ, Radou Európy a inými organizáciami.

| 43. | Podporuje stratégiu EÚ na boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Miestne a regionálne orgány môžu vysokou mierou prispieť k úspešnému vykonávaniu stratégie a vďaka svojej znalosti miestneho prostredia rozpoznať známky toho, či sa niekto stal obeťou obchodovania s ľuďmi. Výbor preto obhajoval myšlienku, že by miestne a regionálne orgány mali prispieť k usmerneniam na identifikáciu a ochranu obetí a neustále sa starať o ich dobrý duševný i telesný stav, najmä v prípade maloletých osôb. |
| --- | --- |

43.

Podporuje stratégiu EÚ na boj proti obchodovaniu s ľuďmi. Miestne a regionálne orgány môžu vysokou mierou prispieť k úspešnému vykonávaniu stratégie a vďaka svojej znalosti miestneho prostredia rozpoznať známky toho, či sa niekto stal obeťou obchodovania s ľuďmi. Výbor preto obhajoval myšlienku, že by miestne a regionálne orgány mali prispieť k usmerneniam na identifikáciu a ochranu obetí a neustále sa starať o ich dobrý duševný i telesný stav, najmä v prípade maloletých osôb.

| 44. | Obce a správne obvody sú dôležitými partnermi pri budovaní kapacít v krajinách pôvodu. Mala by sa zlepšiť a výrazne rozšíriť cezhraničná medzinárodná spolupráca medzi obcami, ktoré prijímajú migrantov a žiadateľov o azyl, a ich domovskými obcami. Miestna úroveň zohráva významnú úlohu pri príprave a uplatňovaní programov prijímania a navrátenia prisťahovalcov. |
| --- | --- |

44.

Obce a správne obvody sú dôležitými partnermi pri budovaní kapacít v krajinách pôvodu. Mala by sa zlepšiť a výrazne rozšíriť cezhraničná medzinárodná spolupráca medzi obcami, ktoré prijímajú migrantov a žiadateľov o azyl, a ich domovskými obcami. Miestna úroveň zohráva významnú úlohu pri príprave a uplatňovaní programov prijímania a navrátenia prisťahovalcov.

V Bruseli 25. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu [neoficiálny preklad] COM(2014) 158 final, 11. marca 2014.

1

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu a Rade – Nový rámec EÚ na posilnenie právneho štátu [neoficiálny preklad]

(2)  Oznámenie o vnútorných veciach: Otvorená a bezpečná Európa: premeniť víziu na skutočnosť, COM(2014) 154 final.

2

(3)  Pozri http://fra.europa.eu/en/joinedup/home.

3

(4)  Program EÚ v oblasti spravodlivosti na rok 2020 – posilnenie dôvery, mobility a rastu v Únii, COM(2014) 144 final.

4

(5)  Otvorená a bezpečná Európa: premeniť víziu na skutočnosť, COM(2014) 154 final.

5

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/36

---

Stanovisko Výboru regiónov – Európska stratégia v oblasti bezdomovstva

2014/C 271/07

| Spravodajca | Gábor Bihary (HU/SES), člen mestského zastupiteľstva, Budapešť |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | |

Spravodajca

Gábor Bihary (HU/SES), člen mestského zastupiteľstva, Budapešť

Referenčný dokument

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | pokladá za absolútne neprijateľné, že v roku 2014 žijú ešte v našich územných celkoch ľudia na uliciach v ohrození zdravia a života. Pre Európsku úniu je nedôstojné, že približne 3 milióny bezdomovcov žije z pomoci poskytovanej systémami sociálneho zabezpečenia, v mnohých prípadoch dokonca bez tejto pomoci alebo sa im jej primerane nedostáva; |
| --- | --- |

1.

pokladá za absolútne neprijateľné, že v roku 2014 žijú ešte v našich územných celkoch ľudia na uliciach v ohrození zdravia a života. Pre Európsku úniu je nedôstojné, že približne 3 milióny bezdomovcov žije z pomoci poskytovanej systémami sociálneho zabezpečenia, v mnohých prípadoch dokonca bez tejto pomoci alebo sa im jej primerane nedostáva;

| 2. | konštatuje, že bezdomovstvo je najextrémnejšou formou chudoby a spoločenského vylúčenia (1), uráža ľudskú dôstojnosť a porušuje ľudské práva, pretože bývanie je základnou potrebou človeka; |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že bezdomovstvo je najextrémnejšou formou chudoby a spoločenského vylúčenia (1), uráža ľudskú dôstojnosť a porušuje ľudské práva, pretože bývanie je základnou potrebou človeka;

| 3. | v tejto súvislosti znova opakuje (2) svoju požiadavku stanoviť akčný rámec európskeho sociálneho bývania s cieľom:






  — | zabezpečiť dodržiavanie základných práv a súlad jednotlivých politík EÚ s vplyvom na bývanie, |
| --- | --- | --- |

3.

v tejto súvislosti znova opakuje (2) svoju požiadavku stanoviť akčný rámec európskeho sociálneho bývania s cieľom:

—

zabezpečiť dodržiavanie základných práv a súlad jednotlivých politík EÚ s vplyvom na bývanie,

| — | zabezpečiť dodržiavanie Zmluvy o EÚ, podľa ktorej môžu verejné orgány slobodne rozhodovať o tom, ako sa sociálne bývanie bude organizovať a ktoré domácnosti majú naň nárok, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť dodržiavanie Zmluvy o EÚ, podľa ktorej môžu verejné orgány slobodne rozhodovať o tom, ako sa sociálne bývanie bude organizovať a ktoré domácnosti majú naň nárok,

| — | podporiť sociálnu rozmanitosť, |
| --- | --- |

—

podporiť sociálnu rozmanitosť,

| — | podporiť anticyklickú úlohu sociálneho bývania pre hospodárstvo, a to najmä prostredníctvom znižovania energetickej závislosti a podpory miestnej zamestnanosti. |
| --- | --- |

—

podporiť anticyklickú úlohu sociálneho bývania pre hospodárstvo, a to najmä prostredníctvom znižovania energetickej závislosti a podpory miestnej zamestnanosti.

| 4. | uznáva, že členské štáty EÚ majú najrozvinutejšie systémy sociálnej ochrany na svete, zároveň však prakticky v každom členskom štáte vzrástlo bezdomovstvo, čo je z časti dôsledkom rôznych faktorov, ako je dosah hospodárskej krízy, spoločenské zmeny, diskriminácia menšín alebo zle regulované otázky týkajúce sa migrácie, ako aj toho, že v jednotlivých členských štátoch je veľmi málo sociálnych bytov, prípadne iných cenovo dostupných možností ubytovania; |
| --- | --- |

4.

uznáva, že členské štáty EÚ majú najrozvinutejšie systémy sociálnej ochrany na svete, zároveň však prakticky v každom členskom štáte vzrástlo bezdomovstvo, čo je z časti dôsledkom rôznych faktorov, ako je dosah hospodárskej krízy, spoločenské zmeny, diskriminácia menšín alebo zle regulované otázky týkajúce sa migrácie, ako aj toho, že v jednotlivých členských štátoch je veľmi málo sociálnych bytov, prípadne iných cenovo dostupných možností ubytovania;

| 5. | zdôrazňuje, že investície do zníženia bezdomovstva majú vysokú mieru návratnosti, pretože dlhodobo a udržateľným spôsobom znižujú sociálne výdaje na zmierňovanie jeho prejavov; |
| --- | --- |

5.

zdôrazňuje, že investície do zníženia bezdomovstva majú vysokú mieru návratnosti, pretože dlhodobo a udržateľným spôsobom znižujú sociálne výdaje na zmierňovanie jeho prejavov;

| 6. | zdôrazňuje, že aj na úrovni EÚ sú potrebné opatrenia na riešenie otázky mobility chudobných a zraniteľných občanov EÚ, ktorí v rámci EÚ migrujú z jedného členského štátu do druhého. Sociálna mobilita prispela k vzniku problematiky cezhraničného bezdomovstva, čo nie je možné riešiť na štátnej, regionálnej, či miestnej úrovni, alebo obmedzením mobility občanov EÚ; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje, že aj na úrovni EÚ sú potrebné opatrenia na riešenie otázky mobility chudobných a zraniteľných občanov EÚ, ktorí v rámci EÚ migrujú z jedného členského štátu do druhého. Sociálna mobilita prispela k vzniku problematiky cezhraničného bezdomovstva, čo nie je možné riešiť na štátnej, regionálnej, či miestnej úrovni, alebo obmedzením mobility občanov EÚ;

| 7. | poukazuje na to, že priamu zodpovednosť za riešenie problému bezdomovstva majú členské štáty, konkrétne miestne a regionálne orgány. V súlade so zásadou subsidiarity je však potrebné posilniť úlohu Európskej komisie pri príprave odborných politík, uplatňovaní spolupráce na európskej úrovni a šírení osvedčených postupov. EÚ musí zvýšiť úsilie s cieľom doplniť a podporiť iniciatívy členských štátov a územných samospráv v duchu európskej platformy boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (3). |
| --- | --- |

7.

poukazuje na to, že priamu zodpovednosť za riešenie problému bezdomovstva majú členské štáty, konkrétne miestne a regionálne orgány. V súlade so zásadou subsidiarity je však potrebné posilniť úlohu Európskej komisie pri príprave odborných politík, uplatňovaní spolupráce na európskej úrovni a šírení osvedčených postupov. EÚ musí zvýšiť úsilie s cieľom doplniť a podporiť iniciatívy členských štátov a územných samospráv v duchu európskej platformy boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu (3).

| 8. | poukazuje na to, že každý členský štát by mal mať vnútroštátnu stratégiu, prípadne doplnenú o regionálne stratégie v oblasti bezdomovstva, v ktorej sa jednoznačne stanoví zodpovednosť v oblasti zberu údajov o bezdomovstve, monitorovania a uskutočňovania stratégie. Preto vyzýva členské štáty, aby vypracovali globálne stratégie boja proti bezdomovstvu, ktoré musia obsahovať vymedzenie vnútroštátnych služieb poverených bojom proti bezdomovstvu, ale tiež stanoviť jasné a transparentné ciele, ktoré budú pre ne záväzné vo vzťahu voči EÚ, a predložiť modely hodnotenia, ktoré umožnia transparentne posúdiť výsledky stratégie každého členského štátu EÚ; |
| --- | --- |

8.

poukazuje na to, že každý členský štát by mal mať vnútroštátnu stratégiu, prípadne doplnenú o regionálne stratégie v oblasti bezdomovstva, v ktorej sa jednoznačne stanoví zodpovednosť v oblasti zberu údajov o bezdomovstve, monitorovania a uskutočňovania stratégie. Preto vyzýva členské štáty, aby vypracovali globálne stratégie boja proti bezdomovstvu, ktoré musia obsahovať vymedzenie vnútroštátnych služieb poverených bojom proti bezdomovstvu, ale tiež stanoviť jasné a transparentné ciele, ktoré budú pre ne záväzné vo vzťahu voči EÚ, a predložiť modely hodnotenia, ktoré umožnia transparentne posúdiť výsledky stratégie každého členského štátu EÚ;

| 9. | zdôrazňuje, že tieto globálne stratégie boja proti bezdomovstvu musia obsahovať aj úlohu miestnych a regionálnych orgánov, prípadne občianskej spoločnosti, a zároveň musia v duchu dobrého riadenia objasniť rozdelenie úloh a prideľovanie prostriedkov medzi jednotlivé úrovne riadenia; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že tieto globálne stratégie boja proti bezdomovstvu musia obsahovať aj úlohu miestnych a regionálnych orgánov, prípadne občianskej spoločnosti, a zároveň musia v duchu dobrého riadenia objasniť rozdelenie úloh a prideľovanie prostriedkov medzi jednotlivé úrovne riadenia;

| 10. | upozorňuje na skutočnosť, že niektoré členské štáty EÚ majú problémy pri vykonávaní stratégií v oblasti bezdomovstva, pretože v týchto členských štátoch neexistuje v praxi fungujúce viacúrovňové riadenie; |
| --- | --- |

10.

upozorňuje na skutočnosť, že niektoré členské štáty EÚ majú problémy pri vykonávaní stratégií v oblasti bezdomovstva, pretože v týchto členských štátoch neexistuje v praxi fungujúce viacúrovňové riadenie;

| 11. | víta dávnejší ako aj súčasný postoj Európskeho parlamentu voči európskej stratégii boja proti bezdomovstvu (4) a dôrazne žiada členské štáty, aby pokročili na ceste k dosiahnutiu cieľa odstránenia pouličného bezdomovstva do roku 2015; |
| --- | --- |

11.

víta dávnejší ako aj súčasný postoj Európskeho parlamentu voči európskej stratégii boja proti bezdomovstvu (4) a dôrazne žiada členské štáty, aby pokročili na ceste k dosiahnutiu cieľa odstránenia pouličného bezdomovstva do roku 2015;

| 12. | poukazuje na to, že príčiny a miera bezdomovstva sa líšia v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj v jednotlivých regiónoch, čo si vyžaduje, aby sa miestne a regionálne orgány zapájali do vytvárania stratégie na odstránenie bezdomovstva. Podľa príčin tohto problému by sa mali zvoliť aj vhodné nástroje. Miestne orgány majú najlepšie predpoklady na získanie poznatkov v tejto oblasti, pretože sú s týmto javom v priamom kontakte; |
| --- | --- |

12.

poukazuje na to, že príčiny a miera bezdomovstva sa líšia v jednotlivých členských štátoch, dokonca aj v jednotlivých regiónoch, čo si vyžaduje, aby sa miestne a regionálne orgány zapájali do vytvárania stratégie na odstránenie bezdomovstva. Podľa príčin tohto problému by sa mali zvoliť aj vhodné nástroje. Miestne orgány majú najlepšie predpoklady na získanie poznatkov v tejto oblasti, pretože sú s týmto javom v priamom kontakte;

| 13. | víta v tejto súvislosti prácu, ktorú vykonáva sieť pre bezdomovstvo HABITACT, www.habitact.eu, ktorá združuje miestne a regionálne orgány a prostredníctvom integrovaných stratégií bezdomovstva prináša sociálne inovácie do oblasti bezdomovstva. |
| --- | --- |

13.

víta v tejto súvislosti prácu, ktorú vykonáva sieť pre bezdomovstvo HABITACT, www.habitact.eu, ktorá združuje miestne a regionálne orgány a prostredníctvom integrovaných stratégií bezdomovstva prináša sociálne inovácie do oblasti bezdomovstva.

| 14. | súhlasí s výzvou, ktorú Európsky parlament adresoval Európskej komisii s cieľom vytvoriť skupinu expertov na vysokej úrovni, ktorá by podporila vypracovanie a ďalší rozvoj európskej stratégie boja proti bezdomovstvu. Zdôrazňuje, že je dôležité, aby členmi tejto skupiny expertov boli aj zástupcovia regionálnych a miestnych orgánov; |
| --- | --- |

14.

súhlasí s výzvou, ktorú Európsky parlament adresoval Európskej komisii s cieľom vytvoriť skupinu expertov na vysokej úrovni, ktorá by podporila vypracovanie a ďalší rozvoj európskej stratégie boja proti bezdomovstvu. Zdôrazňuje, že je dôležité, aby členmi tejto skupiny expertov boli aj zástupcovia regionálnych a miestnych orgánov;

| 15. | berie na vedomie skutočnosť, že Európska komisia už vydala interný pracovný dokument (5), ktorý ponúka usmernenia týkajúce sa boja proti bezdomovstvu, vyjadruje však poľutovanie nad nízkou úrovňou európskych ambícií tohto textu. Skutočne je potrebná aj európska stratégia, ktorá by miestnym a regionálnym samosprávam, organizáciám občianskej spoločnosti a ich dobrovoľným pracovníkom poskytla súbor nástrojov účinne využiteľných v praxi, ako aj výmenu a šírenie osvedčených postupov a právne opatrenia s cieľom zabrániť kriminalizácii bezdomovstva a dôsledne potláčať nenávistné prejavy nevraživosti, násilia alebo perzekúcie bezdomovcov; |
| --- | --- |

15.

berie na vedomie skutočnosť, že Európska komisia už vydala interný pracovný dokument (5), ktorý ponúka usmernenia týkajúce sa boja proti bezdomovstvu, vyjadruje však poľutovanie nad nízkou úrovňou európskych ambícií tohto textu. Skutočne je potrebná aj európska stratégia, ktorá by miestnym a regionálnym samosprávam, organizáciám občianskej spoločnosti a ich dobrovoľným pracovníkom poskytla súbor nástrojov účinne využiteľných v praxi, ako aj výmenu a šírenie osvedčených postupov a právne opatrenia s cieľom zabrániť kriminalizácii bezdomovstva a dôsledne potláčať nenávistné prejavy nevraživosti, násilia alebo perzekúcie bezdomovcov;

| 16. | zdôrazňuje, že chudoba a bezdomovstvo nie sú trestným činom, a preto kriminalizácia bezdomovcov, ako aj zavádzanie a uplatňovanie sociálne necitlivých miestnych predpisov porušujúcich ľudské práva v niektorých členských štátoch sú nezlučiteľné so zásadou rovnakého zaobchádzania a ľudskou dôstojnosťou; |
| --- | --- |

16.

zdôrazňuje, že chudoba a bezdomovstvo nie sú trestným činom, a preto kriminalizácia bezdomovcov, ako aj zavádzanie a uplatňovanie sociálne necitlivých miestnych predpisov porušujúcich ľudské práva v niektorých členských štátoch sú nezlučiteľné so zásadou rovnakého zaobchádzania a ľudskou dôstojnosťou;

| 17. | žiada, aby sa úsiliu organizácií na ochranu občianskych práv a slobôd zameranému na ochranu práv tejto zraniteľnej skupiny obyvateľstva, ktorá si nedokáže uplatniť svoje práva, dostalo viacej uznania prípadne podpory tak na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej, ako aj európskej úrovni; |
| --- | --- |

17.

žiada, aby sa úsiliu organizácií na ochranu občianskych práv a slobôd zameranému na ochranu práv tejto zraniteľnej skupiny obyvateľstva, ktorá si nedokáže uplatniť svoje práva, dostalo viacej uznania prípadne podpory tak na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej, ako aj európskej úrovni;

| 18. | dúfa, že v žiadnom členskom štáte nie sú osoby vystavené policajnému stíhaniu len preto, že sú bezdomovci. Takýto postup je nezákonný alebo má niekedy oporu v zmene zákona v tomto zmysle; |
| --- | --- |

18.

dúfa, že v žiadnom členskom štáte nie sú osoby vystavené policajnému stíhaniu len preto, že sú bezdomovci. Takýto postup je nezákonný alebo má niekedy oporu v zmene zákona v tomto zmysle;

| 19. | podporuje činnosť organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich v členských štátoch a ich zastrešujúcich organizácii na európskej úrovni zameranú na pomoc bezdomovcom, ako aj aktivity zamerané na zvyšovanie právneho povedomia bezdomovcov a úsilie o vytvorenie spoločenského povedomia a otvorenej spoločnosti, kde by väčšina populácie pociťovala empatiu v súvislosti s bezdomovstvom a priaznivo prijímala opatrenia potrebné na jeho odstránenie, vrátane použitia verejných prostriedkov na tento účel. |
| --- | --- |

19.

podporuje činnosť organizácií občianskej spoločnosti pôsobiacich v členských štátoch a ich zastrešujúcich organizácii na európskej úrovni zameranú na pomoc bezdomovcom, ako aj aktivity zamerané na zvyšovanie právneho povedomia bezdomovcov a úsilie o vytvorenie spoločenského povedomia a otvorenej spoločnosti, kde by väčšina populácie pociťovala empatiu v súvislosti s bezdomovstvom a priaznivo prijímala opatrenia potrebné na jeho odstránenie, vrátane použitia verejných prostriedkov na tento účel.

| 20. | vyzýva členské štáty a rotujúce predsedníctvo EÚ, aby problém bezdomovstva bol pravidelne na programe porád príslušných ministrov. VR tiež zdôrazňuje, že na tieto stretnutia by bolo potrebné pozývať aj zástupcov miestnych a regionálnych orgánov, a žiada Európsku komisiu, aby tieto stretnutia podporila prakticky a finančne; |
| --- | --- |

20.

vyzýva členské štáty a rotujúce predsedníctvo EÚ, aby problém bezdomovstva bol pravidelne na programe porád príslušných ministrov. VR tiež zdôrazňuje, že na tieto stretnutia by bolo potrebné pozývať aj zástupcov miestnych a regionálnych orgánov, a žiada Európsku komisiu, aby tieto stretnutia podporila prakticky a finančne;

| 21. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby pri vypracúvaní stratégie bezdomovstva Únie dostal prioritu prístup, ktorý sa sústreďuje na bývanie („housing-led“) alebo ktorého prioritou je bývanie („housing first“), a aby sa osobitná pozornosť venovala cezhraničnému bezdomovstvu a osobitnému prístupu, ktorý si vyžaduje bezdomovstvo maloletých a žien; |
| --- | --- |

21.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby pri vypracúvaní stratégie bezdomovstva Únie dostal prioritu prístup, ktorý sa sústreďuje na bývanie („housing-led“) alebo ktorého prioritou je bývanie („housing first“), a aby sa osobitná pozornosť venovala cezhraničnému bezdomovstvu a osobitnému prístupu, ktorý si vyžaduje bezdomovstvo maloletých a žien;

| 22. | zdôrazňuje, že prístup k problematike bezdomovstva sa spája s regionálnym rozvojom a finančnými nástrojmi EÚ (napr. ESF a EFRR) (6), ako aj so sociálnym začlenením a ľudskými právami a úzko súvisí s cieľom stratégie Európa 2020 dostať 20 miliónov ľudí spod hranice chudoby (7). |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje, že prístup k problematike bezdomovstva sa spája s regionálnym rozvojom a finančnými nástrojmi EÚ (napr. ESF a EFRR) (6), ako aj so sociálnym začlenením a ľudskými právami a úzko súvisí s cieľom stratégie Európa 2020 dostať 20 miliónov ľudí spod hranice chudoby (7).

| 23. | upozorňuje regióny členských štátov, ktoré sú najviac postihnuté bezdomovstvom, že pri vypracúvaní svojich operačných programov môžu využívať finančné prostriedky z Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby a iných fondov, napríklad z Európskeho sociálneho fondu, s cieľom zlepšiť situáciu bezdomovcov, a zároveň ich vyzýva, aby podporili sociálne začleňovanie bezdomovcov a ich integráciu na trh práce; |
| --- | --- |

23.

upozorňuje regióny členských štátov, ktoré sú najviac postihnuté bezdomovstvom, že pri vypracúvaní svojich operačných programov môžu využívať finančné prostriedky z Fondu európskej pomoci pre najodkázanejšie osoby a iných fondov, napríklad z Európskeho sociálneho fondu, s cieľom zlepšiť situáciu bezdomovcov, a zároveň ich vyzýva, aby podporili sociálne začleňovanie bezdomovcov a ich integráciu na trh práce;

| 24. | zdôrazňuje význam prevencie na miestnej a regionálnej úrovni, aby včasné rozpoznanie nebezpečenstva bezdomovstva umožnilo ohrozeným osobám poskytnúť primeranú pomoc, aby neboli vysťahovaní, a tým, ktorí už o byt prišli, okamžitú pomoc. Na ten účel bude potrebné dohodnúť štrukturálne opatrenia, ktoré sú podieľajú na vytváraní blahobytu, ako sú bývanie, zamestnanie, vzdelanie, rodina a príslušné politiky. |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje význam prevencie na miestnej a regionálnej úrovni, aby včasné rozpoznanie nebezpečenstva bezdomovstva umožnilo ohrozeným osobám poskytnúť primeranú pomoc, aby neboli vysťahovaní, a tým, ktorí už o byt prišli, okamžitú pomoc. Na ten účel bude potrebné dohodnúť štrukturálne opatrenia, ktoré sú podieľajú na vytváraní blahobytu, ako sú bývanie, zamestnanie, vzdelanie, rodina a príslušné politiky.

| 25. | upozorňuje na to, že na zabránenie toho, aby sa prudko zhoršila kvalita života, a teda aj zdravotný stav nových bezdomovcov, je potrebný integrovaný prístup a užšia spolupráca medzi sociálnymi a zdravotnými systémami, hlavne v prípade osôb, ktoré už v minulosti využívali starostlivosť týchto systémov; |
| --- | --- |

25.

upozorňuje na to, že na zabránenie toho, aby sa prudko zhoršila kvalita života, a teda aj zdravotný stav nových bezdomovcov, je potrebný integrovaný prístup a užšia spolupráca medzi sociálnymi a zdravotnými systémami, hlavne v prípade osôb, ktoré už v minulosti využívali starostlivosť týchto systémov;

| 26. | poukazuje na to, že starostlivosť o bezdomovcov musí začať na ulici, pretože s odhaľovaním a liečbou duševných chorôb, alkoholizmu a iných závislostí, nemožno čakať, kým sa vyrieši ich bytový problém. |
| --- | --- |

26.

poukazuje na to, že starostlivosť o bezdomovcov musí začať na ulici, pretože s odhaľovaním a liečbou duševných chorôb, alkoholizmu a iných závislostí, nemožno čakať, kým sa vyrieši ich bytový problém.

| 27. | upozorňuje, že je dôležité poskytovať dostatočnú pomoc, napríklad poskytovaním ubytovacích zariadení, pretože to môže pomôcť predchádzať bezdomovstvu; |
| --- | --- |

27.

upozorňuje, že je dôležité poskytovať dostatočnú pomoc, napríklad poskytovaním ubytovacích zariadení, pretože to môže pomôcť predchádzať bezdomovstvu;

| 28. | zdôrazňuje, že strany zainteresované v boji proti bezdomovstvu potrebujú na účinné vykonávanie príslušných krokov financovanie a primeranú podporu na úrovni členských štátov a Európskej únie, aby mohli prijímať účinné opatrenia na mobilizáciu pracovných úradov, odborné vzdelávanie bezdomovcov, podnecovať ich k hľadaniu práce a podporovať ich v udržaní zamestnania; |
| --- | --- |

28.

zdôrazňuje, že strany zainteresované v boji proti bezdomovstvu potrebujú na účinné vykonávanie príslušných krokov financovanie a primeranú podporu na úrovni členských štátov a Európskej únie, aby mohli prijímať účinné opatrenia na mobilizáciu pracovných úradov, odborné vzdelávanie bezdomovcov, podnecovať ich k hľadaniu práce a podporovať ich v udržaní zamestnania;

| 29. | za osobitne účinné, aj keď nepriame nástroje na vytrhnutie z bezdomovstva, považuje odbornú prípravu, rekvalifikáciu, vzdelávanie dospelých, teda celoživotné vzdelávanie. Primerane štruktúrované vzdelávanie vedúce k skutočnej práci je dobrou investíciou z hľadiska jednotlivca aj spoločnosti a môže udržateľným spôsobom pomôcť bezdomovcom dostať sa z ich ťažkej životnej situácie. Vzdelanie je často nevyhnutnou základnou požiadavkou, kľúčový význam má však aj to, aby ľudia mali motiváciu prijať dlhodobé a proaktívne opatrenia a aktívne sa zapojili do života spoločnosti. Vyžaduje si to spoluprácu a aktívnu účasť na zlepšovaní vlastnej situácie; |
| --- | --- |

29.

za osobitne účinné, aj keď nepriame nástroje na vytrhnutie z bezdomovstva, považuje odbornú prípravu, rekvalifikáciu, vzdelávanie dospelých, teda celoživotné vzdelávanie. Primerane štruktúrované vzdelávanie vedúce k skutočnej práci je dobrou investíciou z hľadiska jednotlivca aj spoločnosti a môže udržateľným spôsobom pomôcť bezdomovcom dostať sa z ich ťažkej životnej situácie. Vzdelanie je často nevyhnutnou základnou požiadavkou, kľúčový význam má však aj to, aby ľudia mali motiváciu prijať dlhodobé a proaktívne opatrenia a aktívne sa zapojili do života spoločnosti. Vyžaduje si to spoluprácu a aktívnu účasť na zlepšovaní vlastnej situácie;

| 30. | zdôrazňuje, že je dôležité, aby núdzové alebo dočasné bývanie, ktoré organizujú miestne samosprávy, charitatívne združenia, cirkevné a občianske organizácie, bolo na slušnej úrovni, miestne alebo aspoň regionálne dostupné a tiež zodpovedalo požiadavkám jeho užívateľov, avšak za najvhodnejšie riešenie považuje koncepcie, ktorých ťažiskom je poskytnutie obytných priestorov, napr. koncepcia „Housing First“; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že je dôležité, aby núdzové alebo dočasné bývanie, ktoré organizujú miestne samosprávy, charitatívne združenia, cirkevné a občianske organizácie, bolo na slušnej úrovni, miestne alebo aspoň regionálne dostupné a tiež zodpovedalo požiadavkám jeho užívateľov, avšak za najvhodnejšie riešenie považuje koncepcie, ktorých ťažiskom je poskytnutie obytných priestorov, napr. koncepcia „Housing First“;

| 31. | poukazuje na to, že pre bezdomovcov a osoby s nízkymi príjmami má kľúčový význam garantovanie miestne a cenovo prístupného stabilného bývania. To je však možné dosiahnuť len za predpokladu, že sa podarilo vytvoriť partnerstvo medzi všetkými zúčastnenými stranami prispôsobené miestnym pomerom; |
| --- | --- |

31.

poukazuje na to, že pre bezdomovcov a osoby s nízkymi príjmami má kľúčový význam garantovanie miestne a cenovo prístupného stabilného bývania. To je však možné dosiahnuť len za predpokladu, že sa podarilo vytvoriť partnerstvo medzi všetkými zúčastnenými stranami prispôsobené miestnym pomerom;

| 32. | podporuje úsilie zamerané na boj proti bezdomovstvu vyvíjané na úrovni EÚ v rámci príslušných odvetvových politík, predovšetkým v oblasti hospodárstva, financií, sociálneho zabezpečenia, regionálneho rozvoja, zdravotníctva, ľudských práv, mládeže, rovnosti medzi ženami a mužmi, prisťahovalectva a integrácie; |
| --- | --- |

32.

podporuje úsilie zamerané na boj proti bezdomovstvu vyvíjané na úrovni EÚ v rámci príslušných odvetvových politík, predovšetkým v oblasti hospodárstva, financií, sociálneho zabezpečenia, regionálneho rozvoja, zdravotníctva, ľudských práv, mládeže, rovnosti medzi ženami a mužmi, prisťahovalectva a integrácie;

| 33. | podporuje ďalšie začleňovanie problematiky bezdomovstva do procesu uskutočňovania stratégie Európa 2020 a prípadné doplnenie úsilia členských štátov o konkrétne odporúčania pre jednotlivé krajiny, a to najmä v tých členských štátoch, kde je naliehavo potrebné dosiahnuť pokrok v problematike bezdomovstva; |
| --- | --- |

33.

podporuje ďalšie začleňovanie problematiky bezdomovstva do procesu uskutočňovania stratégie Európa 2020 a prípadné doplnenie úsilia členských štátov o konkrétne odporúčania pre jednotlivé krajiny, a to najmä v tých členských štátoch, kde je naliehavo potrebné dosiahnuť pokrok v problematike bezdomovstva;

| 34. | vyzýva Komisiu, aby konkrétnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny zároveň podnietila členské štáty, aby pokračovali vo svojom úsilí a začlenili problematiku bezdomovstva do vnútroštátnych reformných programov; |
| --- | --- |

34.

vyzýva Komisiu, aby konkrétnymi odporúčaniami pre jednotlivé krajiny zároveň podnietila členské štáty, aby pokračovali vo svojom úsilí a začlenili problematiku bezdomovstva do vnútroštátnych reformných programov;

| 35. | zdôrazňuje, že bez toho, aby boli bezdomovci stigmatizovaní, je potrebné zbierať úplné a porovnateľné údaje o bezdomovstve. Tieto údaje by mali byť diferencované podľa príčiny bezdomovstva a intenzity tohto javu a mali by byť členené podľa regiónov najmenej na úrovni NUTS II. Takáto databáza by umožnila zvýšiť účinnosť rozvojových politík a v konečnom dôsledku bezdomovstvo úplne odstrániť. |
| --- | --- |

35.

zdôrazňuje, že bez toho, aby boli bezdomovci stigmatizovaní, je potrebné zbierať úplné a porovnateľné údaje o bezdomovstve. Tieto údaje by mali byť diferencované podľa príčiny bezdomovstva a intenzity tohto javu a mali by byť členené podľa regiónov najmenej na úrovni NUTS II. Takáto databáza by umožnila zvýšiť účinnosť rozvojových politík a v konečnom dôsledku bezdomovstvo úplne odstrániť.

| 36. | uvádza, že vzhľadom na to, že pre znižovanie miery bezdomovstva má zásadný význam činnosť na miestnej a regionálnej úrovni. EÚ by mala preskúmať celkovú efektivitu a stanoviť prípady, pri ktorých by sa v rámci riešenia problematiky bezdomovstva mohlo zvážiť, či by sa okrem Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu pre regionálny rozvoj mohli využiť aj ďalšie zdroje financií (napr. PROGRESS, E@SI, JESSICA, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, LEADER, program pomoci najchudobnejším osobám); |
| --- | --- |

36.

uvádza, že vzhľadom na to, že pre znižovanie miery bezdomovstva má zásadný význam činnosť na miestnej a regionálnej úrovni. EÚ by mala preskúmať celkovú efektivitu a stanoviť prípady, pri ktorých by sa v rámci riešenia problematiky bezdomovstva mohlo zvážiť, či by sa okrem Európskeho sociálneho fondu a Európskeho fondu pre regionálny rozvoj mohli využiť aj ďalšie zdroje financií (napr. PROGRESS, E@SI, JESSICA, Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka, LEADER, program pomoci najchudobnejším osobám);

| 37. | povzbudzuje členské štáty, aby v záujme zlepšenia situácie bezdomovcov využívali príslušné európske fondy a umožňovali prechod medzi sociálnym začlenením a integráciou na trhu práce. |
| --- | --- |

37.

povzbudzuje členské štáty, aby v záujme zlepšenia situácie bezdomovcov využívali príslušné európske fondy a umožňovali prechod medzi sociálnym začlenením a integráciou na trhu práce.

| 38. | je dôležité podporiť prácu dobrovoľníkov pri poskytovaní služieb bezdomovcom, aby sa podieľali na riešení sociálnych problémov, zvýšiť všeobecné povedomie o problémoch tejto populácie a v konečnom dôsledku ich zaradiť do procesov sociálneho začlenenia. |
| --- | --- |

38.

je dôležité podporiť prácu dobrovoľníkov pri poskytovaní služieb bezdomovcom, aby sa podieľali na riešení sociálnych problémov, zvýšiť všeobecné povedomie o problémoch tejto populácie a v konečnom dôsledku ich zaradiť do procesov sociálneho začlenenia.

| 39. | je potrebné posilniť mechanizmy účasti prispôsobené osobitnému charakteru bezdomovcov, umožniť ich účinné zapojenie a podporiť spoločné prijímanie rozhodnutí všetkých zúčastnených subjektov a v konečnom dôsledku zvýšiť kvalitu starostlivosti tým, že sa sami stanú protagonistami procesu sociálneho začleňovania. |
| --- | --- |

39.

je potrebné posilniť mechanizmy účasti prispôsobené osobitnému charakteru bezdomovcov, umožniť ich účinné zapojenie a podporiť spoločné prijímanie rozhodnutí všetkých zúčastnených subjektov a v konečnom dôsledku zvýšiť kvalitu starostlivosti tým, že sa sami stanú protagonistami procesu sociálneho začleňovania.

V Bruseli 25. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 18/2010 fin.

1

(2)  CdR 71/2011 fin.

2

(3)  CdR 402/2010 fin

3

(4)  P7_TA(2011)0383 a P7_TA(2014)0043

4

(5)  SWD(2013) 42 final

5

(6)  CdR 1999/2013 fin

6

(7)  CdR 26/2013 fin

7

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/40

---

Stanovisko Výboru regiónov – Stratégia EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR)

2014/C 271/08

| Spravodajca | Gian Mario Spacca (IT/ALDE), predseda regiónu Marche |
| --- | --- |
| Referenčné dokumenty | COM(2014) 357 final
  SWD(2014) 190 final
  SWD(2014) 191 final |

Spravodajca

Gian Mario Spacca (IT/ALDE), predseda regiónu Marche

Referenčné dokumenty

COM(2014) 357 final

SWD(2014) 190 final

SWD(2014) 191 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | víta závery Európskej rady z 12. a 13.o decembra 2012, v ktorých Rada žiada Komisiu o predloženie stratégie EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR) do konca roka 2014. Toto rozhodnutie odporúčal VR v svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Územná spolupráca v Stredozemí v rámci jadransko-iónskeho makroregiónu“, ktoré bolo prijaté 11. októbra 2011 (1); |
| --- | --- |

1.

víta závery Európskej rady z 12. a 13.o decembra 2012, v ktorých Rada žiada Komisiu o predloženie stratégie EÚ pre región Jadranského a Iónskeho mora (EUSAIR) do konca roka 2014. Toto rozhodnutie odporúčal VR v svojom stanovisku z vlastnej iniciatívy na tému „Územná spolupráca v Stredozemí v rámci jadransko-iónskeho makroregiónu“, ktoré bolo prijaté 11. októbra 2011 (1);

| 2. | súhlasí s vymedzením makroregionálnych stratégií ako integrovaných rámcov podporovaných Európskou radou, ktoré sa vzťahujú na členské štáty a tretie krajiny nachádzajúce sa v rovnakej zemepisnej oblasti a čeliace spoločným výzvam a prinášajúce riešenia vďaka intenzívnejšej spolupráci v záujme hospodárskej, sociálnej a územnej spolupráce (2); |
| --- | --- |

2.

súhlasí s vymedzením makroregionálnych stratégií ako integrovaných rámcov podporovaných Európskou radou, ktoré sa vzťahujú na členské štáty a tretie krajiny nachádzajúce sa v rovnakej zemepisnej oblasti a čeliace spoločným výzvam a prinášajúce riešenia vďaka intenzívnejšej spolupráci v záujme hospodárskej, sociálnej a územnej spolupráce (2);

Integrácia EÚ a vonkajší rozmer

| 3. | víta návrh, aby sa stratégie EUSAIR zúčastnili štyri krajiny EÚ (Chorvátsko, Grécko, Taliansko a Slovinsko) a štyri krajiny mimo EÚ (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora a Srbsko) a aby stratégia bola významným prínosom v oblasti európskej integrácie kandidátskych/potenciálnych kandidátskych krajín v regióne. Komponent integrácie EÚ ponúka v tejto makroregionálnej stratégii významnú pridanú hodnotu (3); |
| --- | --- |

3.

víta návrh, aby sa stratégie EUSAIR zúčastnili štyri krajiny EÚ (Chorvátsko, Grécko, Taliansko a Slovinsko) a štyri krajiny mimo EÚ (Albánsko, Bosna a Hercegovina, Čierna Hora a Srbsko) a aby stratégia bola významným prínosom v oblasti európskej integrácie kandidátskych/potenciálnych kandidátskych krajín v regióne. Komponent integrácie EÚ ponúka v tejto makroregionálnej stratégii významnú pridanú hodnotu (3);

| 4. | zdôrazňuje aspekty zmierenia, bezpečnosti a stability v regióne Jadranského a Iónskeho mora prostredníctvom spolupráce s ostatnými nečlenskými krajinami EÚ, čo by sa v budúcnosti mohlo stať súčasťou tejto stratégie. V tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré zohrávajú vedúcu úlohu pri podpore demokracie, decentralizácii, väčšej miestnej a regionálnej samospráve a budovaní kapacít; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje aspekty zmierenia, bezpečnosti a stability v regióne Jadranského a Iónskeho mora prostredníctvom spolupráce s ostatnými nečlenskými krajinami EÚ, čo by sa v budúcnosti mohlo stať súčasťou tejto stratégie. V tejto súvislosti zdôrazňuje úlohu miestnych a regionálnych orgánov, ktoré zohrávajú vedúcu úlohu pri podpore demokracie, decentralizácii, väčšej miestnej a regionálnej samospráve a budovaní kapacít;

| 5. | konštatuje, že jadransko-iónska stratégia by mohla byť cestou k integrovanejšiemu prístupu, ktorá by zahŕňala celú oblasť Stredozemného mora, tak ako to zdôraznil EP (4); |
| --- | --- |

5.

konštatuje, že jadransko-iónska stratégia by mohla byť cestou k integrovanejšiemu prístupu, ktorá by zahŕňala celú oblasť Stredozemného mora, tak ako to zdôraznil EP (4);

| 6. | konštatuje, že zhromaždenie ARLEM (Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv) taktiež vyzýva k makroregionálnemu prístupu pre celú oblasť Stredozemného mora, ktorý vychádza z rozvoja troch integrovaných makroregionálnych oblastí – západného Stredozemia, jadransko-iónskej oblasti a východného Stredozemia (5); |
| --- | --- |

6.

konštatuje, že zhromaždenie ARLEM (Európsko-stredomorské zhromaždenie regionálnych a miestnych samospráv) taktiež vyzýva k makroregionálnemu prístupu pre celú oblasť Stredozemného mora, ktorý vychádza z rozvoja troch integrovaných makroregionálnych oblastí – západného Stredozemia, jadransko-iónskej oblasti a východného Stredozemia (5);

Viacúrovňové riadenie

| 7. | súhlasí so závermi Rady pre všeobecné záležitosti z októbra 2013 v súvislosti s tým, že je potrebné opätovne preskúmať systémy riadenia makroregiónov, a víta správu, ktorú Európska komisia vydala 20. mája 2014, ako aj oznámenie Európskej komisie zo 17. júna 2014 o stratégii Európskej únie pre región Jadranského a Iónskeho mora. Taktiež súhlasí s názorom Rady, pokiaľ ide o význam zodpovednosti príslušných krajín, čo si vyžaduje posilnenie príslušných regionálnych a miestnych aktérov, ako aj jasné a dlhodobé odhodlanie zúčastnených strán (6). Žiada okrem iného, aby boli regióny a Výbor regiónov vo väčšom rozsahu zapojené do koordinačnej fázy na pomoc Európskej komisii, ako aj do realizačnej fázy. V tejto súvislosti súhlasí s tým, aby bola v akčnom pláne stanovená štruktúra riadenia založená na koordinátoroch každého piliera, ktorých určia príslušné ministerstvá, a zdôrazňuje, že títo koordinátori môžu pochádzať aj z regionálnej úrovne verejnej správy; |
| --- | --- |

7.

súhlasí so závermi Rady pre všeobecné záležitosti z októbra 2013 v súvislosti s tým, že je potrebné opätovne preskúmať systémy riadenia makroregiónov, a víta správu, ktorú Európska komisia vydala 20. mája 2014, ako aj oznámenie Európskej komisie zo 17. júna 2014 o stratégii Európskej únie pre región Jadranského a Iónskeho mora. Taktiež súhlasí s názorom Rady, pokiaľ ide o význam zodpovednosti príslušných krajín, čo si vyžaduje posilnenie príslušných regionálnych a miestnych aktérov, ako aj jasné a dlhodobé odhodlanie zúčastnených strán (6). Žiada okrem iného, aby boli regióny a Výbor regiónov vo väčšom rozsahu zapojené do koordinačnej fázy na pomoc Európskej komisii, ako aj do realizačnej fázy. V tejto súvislosti súhlasí s tým, aby bola v akčnom pláne stanovená štruktúra riadenia založená na koordinátoroch každého piliera, ktorých určia príslušné ministerstvá, a zdôrazňuje, že títo koordinátori môžu pochádzať aj z regionálnej úrovne verejnej správy;

| 8. | zdôrazňuje, že je potrebné inteligentné a koordinované riadenie so štyrmi navzájom prepojenými úrovňami riadenia: silným politickým vedením s jasným rozhodovaním zúčastnených krajín – pomocou Európskej komisie a s podporou Výboru regiónov – silnou koordináciou, dohodou o územnej realizácii a rozsiahlou spoločnou zodpovednosťou; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že je potrebné inteligentné a koordinované riadenie so štyrmi navzájom prepojenými úrovňami riadenia: silným politickým vedením s jasným rozhodovaním zúčastnených krajín – pomocou Európskej komisie a s podporou Výboru regiónov – silnou koordináciou, dohodou o územnej realizácii a rozsiahlou spoločnou zodpovednosťou;

| 9. | zdôrazňuje, že EUSAIR si vyžaduje silné politické vedenie a že jadransko-iónska iniciatíva zahŕňajúca osem ministerstiev zahraničných vecí príslušných krajín môže v tomto smere hrať významnú koordinačnú úlohu. Na druhej strane, EUSAIR potrebuje platformu pre viacúrovňové riadenie a regióny a miestne orgány môžu poskytnúť vysokú úroveň odbornosti pre účinnú realizáciu projektov v rámci integrovaného makroregionálneho prístupu; |
| --- | --- |

9.

zdôrazňuje, že EUSAIR si vyžaduje silné politické vedenie a že jadransko-iónska iniciatíva zahŕňajúca osem ministerstiev zahraničných vecí príslušných krajín môže v tomto smere hrať významnú koordinačnú úlohu. Na druhej strane, EUSAIR potrebuje platformu pre viacúrovňové riadenie a regióny a miestne orgány môžu poskytnúť vysokú úroveň odbornosti pre účinnú realizáciu projektov v rámci integrovaného makroregionálneho prístupu;

| 10. | žiada miestne a regionálne orgány, aby zohrávali aktívnejšiu úlohu pri riadení a realizácii stratégie; |
| --- | --- |

10.

žiada miestne a regionálne orgány, aby zohrávali aktívnejšiu úlohu pri riadení a realizácii stratégie;

| 11. | v tejto súvislosti konštatuje, že 30. januára 2013 bola vytvorená medziregionálna skupina Výboru regiónov pre jadransko-iónsky región, ktorej úlohou je podporovať Európsku komisiu pri príprave jadransko-iónskej stratégie do konca roku 2014 a pri presadzovaní spoločnej identity regiónu v oblasti Jadranského a Iónskeho mora s cieľom zdôrazniť potenciál tohto regiónu; |
| --- | --- |

11.

v tejto súvislosti konštatuje, že 30. januára 2013 bola vytvorená medziregionálna skupina Výboru regiónov pre jadransko-iónsky región, ktorej úlohou je podporovať Európsku komisiu pri príprave jadransko-iónskej stratégie do konca roku 2014 a pri presadzovaní spoločnej identity regiónu v oblasti Jadranského a Iónskeho mora s cieľom zdôrazniť potenciál tohto regiónu;

| 12. | konštatuje, že „mandát“, ktorý Komisii udelila Európska rada, je výsledkom spojených snáh krajín tohto regiónu. Vychádza z viacerých iniciatív, akou je jadransko-iónska iniciatíva, ktorá sa začala realizovať na základe vyhlásenia z Ancony v roku 2000, a ostatné jadransko-iónske fóra a siete, akým je Fórum miest pobrežia Jadranského a Iónskeho mora, Fórum obchodných komôr pobrežia Jadranského a Iónskeho mora, sieť univerzít UniAdrion a jadransko-iónsky euroregión; |
| --- | --- |

12.

konštatuje, že „mandát“, ktorý Komisii udelila Európska rada, je výsledkom spojených snáh krajín tohto regiónu. Vychádza z viacerých iniciatív, akou je jadransko-iónska iniciatíva, ktorá sa začala realizovať na základe vyhlásenia z Ancony v roku 2000, a ostatné jadransko-iónske fóra a siete, akým je Fórum miest pobrežia Jadranského a Iónskeho mora, Fórum obchodných komôr pobrežia Jadranského a Iónskeho mora, sieť univerzít UniAdrion a jadransko-iónsky euroregión;

| 13. | zdôrazňuje, že územné potreby možno zohľadňovať pomocou viacúrovňového riadenia zdola nahor, snažiac sa o riešenie spoločných problémov a výziev, ktorým čelí región Jadranského a Iónskeho mora, pomocou široko uznaných prostriedkov. V tom spočíva kľúč k úspechu tejto stratégie EÚ; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že územné potreby možno zohľadňovať pomocou viacúrovňového riadenia zdola nahor, snažiac sa o riešenie spoločných problémov a výziev, ktorým čelí región Jadranského a Iónskeho mora, pomocou široko uznaných prostriedkov. V tom spočíva kľúč k úspechu tejto stratégie EÚ;

Výzvy a úlohy regiónu Jadranského a Iónskeho mora

| 14. | súhlasí s tým, že hlavným cieľom navrhovanej stratégie je podporiť udržateľnú hospodársku a sociálnu prosperitu, rast a vytváranie pracovných miest v regióne v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 prostredníctvom zvyšovania jeho príťažlivosti, konkurencieschopnosti, prepojenosti, pričom je však potrebné zachovať environmentálne, morské a pobrežné ekosystémy; |
| --- | --- |

14.

súhlasí s tým, že hlavným cieľom navrhovanej stratégie je podporiť udržateľnú hospodársku a sociálnu prosperitu, rast a vytváranie pracovných miest v regióne v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020 prostredníctvom zvyšovania jeho príťažlivosti, konkurencieschopnosti, prepojenosti, pričom je však potrebné zachovať environmentálne, morské a pobrežné ekosystémy;

| 15. | víta, že Komisia prijala „Námornú stratégiu pre Jadranské a Iónske more (7)“, ktorá bola zahrnutá do EUSAIR; |
| --- | --- |

15.

víta, že Komisia prijala „Námornú stratégiu pre Jadranské a Iónske more (7)“, ktorá bola zahrnutá do EUSAIR;

| 16. | víta rozsah pôsobnosti a obsah štyroch pilierov EUSAIR, ktoré sú výsledkom rozsiahlej konzultácie zúčastnených strán v regióne: „modrý rast“, „prepojenie regiónu“, „kvalita životného prostredia“ a „udržateľný cestovný ruch“. Taktiež víta, že do oznámenia boli zahrnuté prierezové otázky týkajúce sa „budovania kapacity vrátane komunikácie“ a „inovácie v oblasti výskumu a rozvoja a MSP“; |
| --- | --- |

16.

víta rozsah pôsobnosti a obsah štyroch pilierov EUSAIR, ktoré sú výsledkom rozsiahlej konzultácie zúčastnených strán v regióne: „modrý rast“, „prepojenie regiónu“, „kvalita životného prostredia“ a „udržateľný cestovný ruch“. Taktiež víta, že do oznámenia boli zahrnuté prierezové otázky týkajúce sa „budovania kapacity vrátane komunikácie“ a „inovácie v oblasti výskumu a rozvoja a MSP“;

| 17. | žiada Európsku komisiu, aby vypracovala základnú analýzu makroekonomickej situácie EUSAIR a posúdenie vplyvu ako prvý krok smerom k vybudovaniu kapacít, prostredníctvom ktorých by sa uľahčila realizácia stratégie a zaviedli sa do praxe štyri piliere/prioritné opatrenia tak, aby sa mohli lepšie nasmerovať ciele a merať pokrok pri ich dosahovaní; |
| --- | --- |

17.

žiada Európsku komisiu, aby vypracovala základnú analýzu makroekonomickej situácie EUSAIR a posúdenie vplyvu ako prvý krok smerom k vybudovaniu kapacít, prostredníctvom ktorých by sa uľahčila realizácia stratégie a zaviedli sa do praxe štyri piliere/prioritné opatrenia tak, aby sa mohli lepšie nasmerovať ciele a merať pokrok pri ich dosahovaní;

| 18. | žiada, aby sa sústredila väčšia pozornosť na územnú a sociálnu súdržnosť a na hlavné problémy, ktoré sa nedajú účinne riešiť na úrovni jednotlivých krajín, ako je napr. zdravie, aktívne starnutie, rozdiely v demografických a hospodárskych podmienkach medzi krajinami regiónu a v rámci nich, ako aj problémy spojené s bezpečnosťou, organizovanou trestnou činnosťou, nelegálnou migráciou, premiestňovaním podnikov a nezamestnanosťou mladých ľudí. Tieto otázky by sa mali riešiť vo všetkých pilieroch s cieľom dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast v súlade s politikami a cieľmi stratégie Európa 2020 a zvýšiť konkurencieschopnosť a príťažlivosť regiónu EUSAIR; |
| --- | --- |

18.

žiada, aby sa sústredila väčšia pozornosť na územnú a sociálnu súdržnosť a na hlavné problémy, ktoré sa nedajú účinne riešiť na úrovni jednotlivých krajín, ako je napr. zdravie, aktívne starnutie, rozdiely v demografických a hospodárskych podmienkach medzi krajinami regiónu a v rámci nich, ako aj problémy spojené s bezpečnosťou, organizovanou trestnou činnosťou, nelegálnou migráciou, premiestňovaním podnikov a nezamestnanosťou mladých ľudí. Tieto otázky by sa mali riešiť vo všetkých pilieroch s cieľom dosiahnuť inteligentný, udržateľný a inkluzívny rast v súlade s politikami a cieľmi stratégie Európa 2020 a zvýšiť konkurencieschopnosť a príťažlivosť regiónu EUSAIR;

| 19. | navrhuje využiť skúsenosti získané pri realizácii stratégie pre Pobaltie a Podunajsko a každoročne zorganizovať fórum EUSAIR, ktorého cieľom by bolo uľahčiť hospodársko-sociálny dialóg a rozsiahle stotožnenie sa s jadransko-iónskou stratégiou prostredníctvom účinného zapojenia sociálnych a hospodárskych zúčastnených strán (odborov, organizácií zamestnávateľov, mimovládnych organizácií, mládežníckych organizácií, združení občianskej spoločnosti atď.); |
| --- | --- |

19.

navrhuje využiť skúsenosti získané pri realizácii stratégie pre Pobaltie a Podunajsko a každoročne zorganizovať fórum EUSAIR, ktorého cieľom by bolo uľahčiť hospodársko-sociálny dialóg a rozsiahle stotožnenie sa s jadransko-iónskou stratégiou prostredníctvom účinného zapojenia sociálnych a hospodárskych zúčastnených strán (odborov, organizácií zamestnávateľov, mimovládnych organizácií, mládežníckych organizácií, združení občianskej spoločnosti atď.);

Financovanie

| 20. | víta, že z časového hľadiska bolo možné zahrnúť stratégiu EUSAIR do novej generácie plánovacích a programových dokumentov európskych štrukturálnych a investičných fondov EÚ a fondov IPA na obdobie 2014 – 2020 – do dohody o partnerstve, strategických dokumentov IPA, operačných programov, ako aj do všetkých príslušných politík a programov EÚ, akým je Horizont 2020,COSME atď.; |
| --- | --- |

20.

víta, že z časového hľadiska bolo možné zahrnúť stratégiu EUSAIR do novej generácie plánovacích a programových dokumentov európskych štrukturálnych a investičných fondov EÚ a fondov IPA na obdobie 2014 – 2020 – do dohody o partnerstve, strategických dokumentov IPA, operačných programov, ako aj do všetkých príslušných politík a programov EÚ, akým je Horizont 2020,COSME atď.;

| 21. | konštatuje, že nariadenie o spoločných ustanoveniach, nariadenie o európskej územnej spolupráci a nariadenie o IPA predstavujú pre stratégiu EUSAIR reálnu príležitosť, keďže vyžadujú, aby všetky európske štrukturálne a investičné fondy a fondy IPA zohľadňovali makroregionálne priority; |
| --- | --- |

21.

konštatuje, že nariadenie o spoločných ustanoveniach, nariadenie o európskej územnej spolupráci a nariadenie o IPA predstavujú pre stratégiu EUSAIR reálnu príležitosť, keďže vyžadujú, aby všetky európske štrukturálne a investičné fondy a fondy IPA zohľadňovali makroregionálne priority;

| 22. | zdôrazňuje potrebu väčšieho zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do vytvárania prioritných projektov pre región Jadranského a Iónskeho mora. Víta začlenenie riadenia rizík prírodných katastrof do horizontálnych zásad štyroch pilierov v oznámení Komisie o EUSAIR a žiada, aby sa v postupne uplatňovanom akčnom pláne venovala väčšia pozornosť témam, ako sú migrácia, právo na zdravie či administratívne vzdelávanie na Vysokej škole jadransko-iónskeho regiónu; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje potrebu väčšieho zapojenia miestnych a regionálnych orgánov do vytvárania prioritných projektov pre región Jadranského a Iónskeho mora. Víta začlenenie riadenia rizík prírodných katastrof do horizontálnych zásad štyroch pilierov v oznámení Komisie o EUSAIR a žiada, aby sa v postupne uplatňovanom akčnom pláne venovala väčšia pozornosť témam, ako sú migrácia, právo na zdravie či administratívne vzdelávanie na Vysokej škole jadransko-iónskeho regiónu;

| 23. | žiada, aby európske a medzinárodné finančné inštitúcie ako EIB a EBOR, Svetová banka a. i. poskytovali aktívnu podporu, tak ako to bolo v prípade investičného rámca pre západný Balkán; |
| --- | --- |

23.

žiada, aby európske a medzinárodné finančné inštitúcie ako EIB a EBOR, Svetová banka a. i. poskytovali aktívnu podporu, tak ako to bolo v prípade investičného rámca pre západný Balkán;

| 24. | navrhuje vytvoriť nástroj realizácie v spolupráci s EIB a medzinárodnými finančnými orgánmi, ktoré umožnia predkladať „financovateľné projekty (8)“; |
| --- | --- |

24.

navrhuje vytvoriť nástroj realizácie v spolupráci s EIB a medzinárodnými finančnými orgánmi, ktoré umožnia predkladať „financovateľné projekty (8)“;

| 25. | žiada, aby sa do dostupného financovania zahrnulo aj financovanie zo súkromných zdrojov; |
| --- | --- |

25.

žiada, aby sa do dostupného financovania zahrnulo aj financovanie zo súkromných zdrojov;

| 26. | uznáva pravidlo „troch nie“ (žiadne nové nariadenie, žiadne nové inštitúcie a žiadne dodatočné fondy) a zdôrazňuje pravidlo „troch áno“, na ktoré sa odkazuje na mnohých fórach (viac doplnkového financovania, väčšia inštitucionálna koordinácia a viac nových projektov); |
| --- | --- |

26.

uznáva pravidlo „troch nie“ (žiadne nové nariadenie, žiadne nové inštitúcie a žiadne dodatočné fondy) a zdôrazňuje pravidlo „troch áno“, na ktoré sa odkazuje na mnohých fórach (viac doplnkového financovania, väčšia inštitucionálna koordinácia a viac nových projektov);

| 27. | zdôrazňuje, že finančná podpora na úrovni EÚ v oblasti technickej pomoci spojenej s makroregionálnymi stratégiami sa v rámci stratégie pre Pobaltie prejavila ako dôležitá hodnota, a mala by byť rozšírená na jadransko-iónsku makroregionálnu stratégiu. Žiada vytvoriť konkrétnu rozpočtovú položku na technickú pomoc makroregiónu Jadranského a Iónskeho mora, podobne ako v prípade rozpočtovej položky vytvorenej pre makroregión Baltského mora a makroregión Dunaja vo výške 2,5 milióna EUR viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov pre každý makroregión v roku 2014; |
| --- | --- |

27.

zdôrazňuje, že finančná podpora na úrovni EÚ v oblasti technickej pomoci spojenej s makroregionálnymi stratégiami sa v rámci stratégie pre Pobaltie prejavila ako dôležitá hodnota, a mala by byť rozšírená na jadransko-iónsku makroregionálnu stratégiu. Žiada vytvoriť konkrétnu rozpočtovú položku na technickú pomoc makroregiónu Jadranského a Iónskeho mora, podobne ako v prípade rozpočtovej položky vytvorenej pre makroregión Baltského mora a makroregión Dunaja vo výške 2,5 milióna EUR viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov pre každý makroregión v roku 2014;

Komunikácia

| 28. | žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť komunikácii ako prierezovej téme s tým cieľom, aby verejnosť väčšmi akceptovala makroregionálnu stratégiu a silnejšie riadenie tak, ako sa to zdôrazňuje aj v „príspevku medziregionálnej skupiny Výboru regiónov pre jadransko-iónsky región zainteresovaným stranám“ z 13.odecembra 2013, sprostredkovanom Európskej komisii; |
| --- | --- |

28.

žiada, aby sa venovala väčšia pozornosť komunikácii ako prierezovej téme s tým cieľom, aby verejnosť väčšmi akceptovala makroregionálnu stratégiu a silnejšie riadenie tak, ako sa to zdôrazňuje aj v „príspevku medziregionálnej skupiny Výboru regiónov pre jadransko-iónsky región zainteresovaným stranám“ z 13.odecembra 2013, sprostredkovanom Európskej komisii;

| 29. | zdôrazňuje, že komunikácia je nástrojom na zvyšovanie informovanosti občianskej spoločnosti o tom, čo predstavuje táto stratégia pre občanov, a o prínose pre posilnenie identity regiónu Jadranského a Iónskeho mora; |
| --- | --- |

29.

zdôrazňuje, že komunikácia je nástrojom na zvyšovanie informovanosti občianskej spoločnosti o tom, čo predstavuje táto stratégia pre občanov, a o prínose pre posilnenie identity regiónu Jadranského a Iónskeho mora;

Budovanie kapacít

| 30. | súhlasí s tým, že budovanie kapacity je relevantnou prierezovou témou, ktorej cieľom je zabezpečiť úspech stratégie EUSAIR, keďže región Jadranského a Iónskeho mora je rozsiahlou oblasťou zahŕňajúcou členské krajiny EÚ, kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny s rozdielnymi administratívnymi štruktúrami; |
| --- | --- |

30.

súhlasí s tým, že budovanie kapacity je relevantnou prierezovou témou, ktorej cieľom je zabezpečiť úspech stratégie EUSAIR, keďže región Jadranského a Iónskeho mora je rozsiahlou oblasťou zahŕňajúcou členské krajiny EÚ, kandidátske a potenciálne kandidátske krajiny s rozdielnymi administratívnymi štruktúrami;

| 31. | konštatuje, že členské, ako aj nečlenské štáty EÚ potrebujú rozšíriť zručnosti a kapacity v záujme toho, aby dosiahli inteligentné, udržateľné a inkluzívne riešenia spoločných problémov v oblasti riadenia ľudských zdrojov, medzinárodných vzťahov atď. Jedným z možných opatrení by mohlo byť vytvorenie jadransko-iónskej vysokej školy pre verejnú správu podľa vzoru francúzskej Vysokej školy pre verejnú správu (Ecole Nationale d’Administration), kde by štátni úradníci z regiónu Jadranského a Iónskeho mora mohli rozvíjať svoje zručnosti a schopnosti, ktoré sú potrebné v oblasti viacúrovňového riadenia, čím by sa umožnilo, aby realizovali inovatívne postupy vo verejnej správe; |
| --- | --- |

31.

konštatuje, že členské, ako aj nečlenské štáty EÚ potrebujú rozšíriť zručnosti a kapacity v záujme toho, aby dosiahli inteligentné, udržateľné a inkluzívne riešenia spoločných problémov v oblasti riadenia ľudských zdrojov, medzinárodných vzťahov atď. Jedným z možných opatrení by mohlo byť vytvorenie jadransko-iónskej vysokej školy pre verejnú správu podľa vzoru francúzskej Vysokej školy pre verejnú správu (Ecole Nationale d’Administration), kde by štátni úradníci z regiónu Jadranského a Iónskeho mora mohli rozvíjať svoje zručnosti a schopnosti, ktoré sú potrebné v oblasti viacúrovňového riadenia, čím by sa umožnilo, aby realizovali inovatívne postupy vo verejnej správe;

| 32. | domnieva sa, že vybudovanie trvalého jadransko-iónskeho priestoru pre pokojný dialóg a účinnú spoluprácu nie je možné bez systematického zapájania mladých ľudí v príslušných regiónoch. Preto vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby podporovali, uľahčovali a zlepšovali uplatňovanie súčasných programov mobility mládeže v rámci regiónu EUSAIR; |
| --- | --- |

32.

domnieva sa, že vybudovanie trvalého jadransko-iónskeho priestoru pre pokojný dialóg a účinnú spoluprácu nie je možné bez systematického zapájania mladých ľudí v príslušných regiónoch. Preto vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby podporovali, uľahčovali a zlepšovali uplatňovanie súčasných programov mobility mládeže v rámci regiónu EUSAIR;

| 33. | zdôrazňuje, že naliehavé politické témy týkajúce sa regiónu, ako napr. migrácia, by sa mali vnímať ako integračný prvok a zdroj pracovných miest, ktorý pomáha regiónu Jadranského a Iónskeho mora a celej oblasti v Stredozemí riešiť hlavné výzvy; |
| --- | --- |

33.

zdôrazňuje, že naliehavé politické témy týkajúce sa regiónu, ako napr. migrácia, by sa mali vnímať ako integračný prvok a zdroj pracovných miest, ktorý pomáha regiónu Jadranského a Iónskeho mora a celej oblasti v Stredozemí riešiť hlavné výzvy;

| 34. | zdôrazňuje, že bezpečnosť je ďalšou veľkou obavou, ktorú krajiny nemôžu riešiť jednotlivo, a žiada Európsku komisiu, aby zahrnula osobitné opatrenia s cieľom riešiť túto otázku v rámci štyroch pilierov stratégie; |
| --- | --- |

34.

zdôrazňuje, že bezpečnosť je ďalšou veľkou obavou, ktorú krajiny nemôžu riešiť jednotlivo, a žiada Európsku komisiu, aby zahrnula osobitné opatrenia s cieľom riešiť túto otázku v rámci štyroch pilierov stratégie;

| 35. | víta spoločné vyhlásenie Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku s názvom „Za otvorenú a bezpečnú globálnu námornú sféru: prvky pre stratégiu Európskej únie v oblasti námornej bezpečnosti (9)“, v ktorom sa zdôrazňuje, že záujmy Európy v námornej oblasti úzko súvisia s blahobytom, prosperitou a bezpečnosťou jej občanov a komunít; |
| --- | --- |

35.

víta spoločné vyhlásenie Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku s názvom „Za otvorenú a bezpečnú globálnu námornú sféru: prvky pre stratégiu Európskej únie v oblasti námornej bezpečnosti (9)“, v ktorom sa zdôrazňuje, že záujmy Európy v námornej oblasti úzko súvisia s blahobytom, prosperitou a bezpečnosťou jej občanov a komunít;

| 36. | vyzdvihuje, že blahobyt občanov má rozhodujúci význam pri harmonickom rozvoji regiónu, a zdôrazňuje, že zdravotná starostlivosť a výskum sa musia koordinovať, aby sa zabezpečila efektívnosť zdravotníctva; |
| --- | --- |

36.

vyzdvihuje, že blahobyt občanov má rozhodujúci význam pri harmonickom rozvoji regiónu, a zdôrazňuje, že zdravotná starostlivosť a výskum sa musia koordinovať, aby sa zabezpečila efektívnosť zdravotníctva;

Modrý rast

| 37. | zdôrazňuje význam tém, akým je „rybolov a akvakultúra“, „modrá technológia“ a „služby v námorných a morských odvetviach“; |
| --- | --- |

37.

zdôrazňuje význam tém, akým je „rybolov a akvakultúra“, „modrá technológia“ a „služby v námorných a morských odvetviach“;

| 38. | víta smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny (10), a žiada Európsku komisiu, aby zohľadnila túto smernicu pri plánovaní konkrétnych opatrení v regióne Jadranského a Iónskeho mora; |
| --- | --- |

38.

víta smernicu Európskeho parlamentu a Rady, ktorou sa ustanovuje rámec pre námorné priestorové plánovanie a integrovaný manažment pobrežnej zóny (10), a žiada Európsku komisiu, aby zohľadnila túto smernicu pri plánovaní konkrétnych opatrení v regióne Jadranského a Iónskeho mora;

| 39. | zdôrazňuje, že viacúrovňové riadenie je pre zúčastnené strany zapojené do rastu námorného a morského odvetvia kľúčovým faktorom účinného riadenia v oblasti Jadranského a Iónskeho mora prostredníctvom spoločných pravidiel a protokolov o rybolove a zachovaní zásob rýb, ako aj prostredníctvom štandardizovaných systémov riadenia a postupov; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje, že viacúrovňové riadenie je pre zúčastnené strany zapojené do rastu námorného a morského odvetvia kľúčovým faktorom účinného riadenia v oblasti Jadranského a Iónskeho mora prostredníctvom spoločných pravidiel a protokolov o rybolove a zachovaní zásob rýb, ako aj prostredníctvom štandardizovaných systémov riadenia a postupov;

| 40. | zdôrazňuje, že ekologická inovácia a modernizácia rybolovu a akvakultúry, ako aj (v úzkej spojitosti s druhým pilierom) námornej dopravy a prístavov s ich infraštruktúrou v zázemí a námornými zoskupeniami majú zásadný význam pre racionálne využívanie morských zdrojov a námorných systémov. Používanie spoločnej značky pre vysokú kvalitu a vysledovateľnosť produktov z rýb by mohlo byť dôležitým nástrojom pri podpore tejto oblasti; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje, že ekologická inovácia a modernizácia rybolovu a akvakultúry, ako aj (v úzkej spojitosti s druhým pilierom) námornej dopravy a prístavov s ich infraštruktúrou v zázemí a námornými zoskupeniami majú zásadný význam pre racionálne využívanie morských zdrojov a námorných systémov. Používanie spoločnej značky pre vysokú kvalitu a vysledovateľnosť produktov z rýb by mohlo byť dôležitým nástrojom pri podpore tejto oblasti;

Prepojenie regiónu

| 41. | zdôrazňuje význam „námornej dopravy“, „intermodálneho zázemia“ a „energetických sietí“ a upozorňuje na význam rozšírenia nemateriálnej infraštruktúry IKT. Jadransko-iónsky cloud predstavuje prostriedok na prepojenie súčasných platforiem s cieľom štandardizovať spoločné postupy a protokoly, umožniť účinnú intermodálnu nákladnú prepravu a osobnú dopravu a podporiť služby, ochranu životného prostredia a námornú bezpečnosť; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje význam „námornej dopravy“, „intermodálneho zázemia“ a „energetických sietí“ a upozorňuje na význam rozšírenia nemateriálnej infraštruktúry IKT. Jadransko-iónsky cloud predstavuje prostriedok na prepojenie súčasných platforiem s cieľom štandardizovať spoločné postupy a protokoly, umožniť účinnú intermodálnu nákladnú prepravu a osobnú dopravu a podporiť služby, ochranu životného prostredia a námornú bezpečnosť;

| 42. | zdôrazňuje, že región Jadranského a Iónskeho mora musí získať lepší prístup z juhovýchodnej Európy k zvyšku sveta, vrátane oblasti Stredozemia, prostredníctvom rozšírenia Baltsko-jadranského koridoru pozdĺž jadranského hrebeňa. Je potrebné posilniť intermodálne dopravné systémy v tejto oblasti, aby sa mohlo zlepšiť postavenie regiónu ako dopravného uzla v medzinárodnom rámci; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že región Jadranského a Iónskeho mora musí získať lepší prístup z juhovýchodnej Európy k zvyšku sveta, vrátane oblasti Stredozemia, prostredníctvom rozšírenia Baltsko-jadranského koridoru pozdĺž jadranského hrebeňa. Je potrebné posilniť intermodálne dopravné systémy v tejto oblasti, aby sa mohlo zlepšiť postavenie regiónu ako dopravného uzla v medzinárodnom rámci;

Kvalita životného prostredia

| 43. | zdôrazňuje význam tém, akými sú „morská biodiverzita“, „znečisťovanie morí“ a „nadnárodné územné biotopy a biodiverzita“; |
| --- | --- |

43.

zdôrazňuje význam tém, akými sú „morská biodiverzita“, „znečisťovanie morí“ a „nadnárodné územné biotopy a biodiverzita“;

| 44. | zdôrazňuje, že v regióne Jadranského a Iónskeho mora sa musia zachovať biotopy a ekosystémy a tento región musí čeliť výzvam spojeným so zmenou klímy prostredníctvom integrovaného viacúrovňového riadenia, ktoré bude zahŕňať všetky zúčastnené strany v rámci spoločného a integrovaného postupu; |
| --- | --- |

44.

zdôrazňuje, že v regióne Jadranského a Iónskeho mora sa musia zachovať biotopy a ekosystémy a tento región musí čeliť výzvam spojeným so zmenou klímy prostredníctvom integrovaného viacúrovňového riadenia, ktoré bude zahŕňať všetky zúčastnené strany v rámci spoločného a integrovaného postupu;

| 45. | poukazuje na to, že Stredozemné more je polouzavretým morom s najnižšou mierou výmeny vody na svete, v dôsledku čoho je potrebná prísna ochrana tohto citlivého ekosystému a kvalitné experimentálne projekty; |
| --- | --- |

45.

poukazuje na to, že Stredozemné more je polouzavretým morom s najnižšou mierou výmeny vody na svete, v dôsledku čoho je potrebná prísna ochrana tohto citlivého ekosystému a kvalitné experimentálne projekty;

| 46. | víta „Stratégiu EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy“ z apríla 2013 (11), ktorá povzbudzuje výmenu osvedčených postupov a rozvoj makroregionálnych akčných plánov ako príklady komplexného prístupu k lepšiemu hodnoteniu rizík a zraniteľnosti; |
| --- | --- |

46.

víta „Stratégiu EÚ pre adaptáciu na zmenu klímy“ z apríla 2013 (11), ktorá povzbudzuje výmenu osvedčených postupov a rozvoj makroregionálnych akčných plánov ako príklady komplexného prístupu k lepšiemu hodnoteniu rizík a zraniteľnosti;

Udržateľný cestovný ruch

| 47. | zdôrazňuje význam tém, ako sú „diverzifikované produkty a služby cestovného ruchu“a „udržateľný manažment cestovného ruchu“, ktoré vyzdvihla konzultácia na aténskej konferencii; |
| --- | --- |

47.

zdôrazňuje význam tém, ako sú „diverzifikované produkty a služby cestovného ruchu“a „udržateľný manažment cestovného ruchu“, ktoré vyzdvihla konzultácia na aténskej konferencii;

| 48. | zdôrazňuje, že príťažlivosť regiónu predstavuje najmä cestovný ruch, ktorý je jedným z hlavných odvetví s narastajúcim potenciálom a významným stimulom pre rozvoj námornej aj pevninovej ekonomiky. Rozvoj tohto odvetvia si vyžaduje viacúrovňové riadenie a zapojenie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj všetkých zúčastnených strán, od obchodných komôr až po univerzity; |
| --- | --- |

48.

zdôrazňuje, že príťažlivosť regiónu predstavuje najmä cestovný ruch, ktorý je jedným z hlavných odvetví s narastajúcim potenciálom a významným stimulom pre rozvoj námornej aj pevninovej ekonomiky. Rozvoj tohto odvetvia si vyžaduje viacúrovňové riadenie a zapojenie vnútroštátnych, regionálnych a miestnych orgánov, ako aj všetkých zúčastnených strán, od obchodných komôr až po univerzity;

| 49. | zdôrazňuje, že na základe spoločných prírodných, kultúrnych a historických pokladov, kvalitných poľnohospodársko-potravinárskych výrobkov, tradícií profesionálneho pohostinstva a atraktívnej krajiny sprostredkovaných pomocou spoločnej jadransko-iónskej značky môže cestovný ruch predstavovať významný stimul pre udržateľný rast, príležitosti pre zamestnávanie mladých ľudí a sociálne začlenenie, keďže „polovica pracovných miest v európskom pobrežnom cestovnom ruchu a pridanej hodnoty sa nachádza v oblasti Stredozemného mora“ (12); |
| --- | --- |

49.

zdôrazňuje, že na základe spoločných prírodných, kultúrnych a historických pokladov, kvalitných poľnohospodársko-potravinárskych výrobkov, tradícií profesionálneho pohostinstva a atraktívnej krajiny sprostredkovaných pomocou spoločnej jadransko-iónskej značky môže cestovný ruch predstavovať významný stimul pre udržateľný rast, príležitosti pre zamestnávanie mladých ľudí a sociálne začlenenie, keďže „polovica pracovných miest v európskom pobrežnom cestovnom ruchu a pridanej hodnoty sa nachádza v oblasti Stredozemného mora“ (12);

Závery

| 50. | zdôrazňuje význam tejto tretej makroregionálnej stratégie EÚ, ktorá vychádza zo skúseností so súčasnými makroregionálnymi stratégiami pre rozvoj novej, inovatívnej a inteligentnej spolupráce a inovatívneho prístupu k viacúrovňovému riadeniu na základe „učenia prostredníctvom prace“ a ktorá sa usiluje o hľadanie synergie a výmenu postupov s ostatnými stratégiami EÚ; |
| --- | --- |

50.

zdôrazňuje význam tejto tretej makroregionálnej stratégie EÚ, ktorá vychádza zo skúseností so súčasnými makroregionálnymi stratégiami pre rozvoj novej, inovatívnej a inteligentnej spolupráce a inovatívneho prístupu k viacúrovňovému riadeniu na základe „učenia prostredníctvom prace“ a ktorá sa usiluje o hľadanie synergie a výmenu postupov s ostatnými stratégiami EÚ;

| 51. | zdôrazňuje význam stratégie EUSAIR pri vytváraní nového podnetu na riešenie spoločných problémov tohto regiónu a na podporu udržateľnej hospodárskej a sociálnej prosperity s osobitným zameraním na stimulovanie rastu a zamestnanosti v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020, a to zvyšovaním príťažlivosti, konkurencieschopnosti a prepojenosti regiónu Jadranského a Iónskeho mora tak, aby sa stal významným dopravným uzlom; |
| --- | --- |

51.

zdôrazňuje význam stratégie EUSAIR pri vytváraní nového podnetu na riešenie spoločných problémov tohto regiónu a na podporu udržateľnej hospodárskej a sociálnej prosperity s osobitným zameraním na stimulovanie rastu a zamestnanosti v súlade s cieľmi stratégie Európa 2020, a to zvyšovaním príťažlivosti, konkurencieschopnosti a prepojenosti regiónu Jadranského a Iónskeho mora tak, aby sa stal významným dopravným uzlom;

| 52. | naliehavo žiada Európsku komisiu, aby zohrávala kľúčovú úlohu v rámci inovatívnej platformy viacúrovňového riadenia v oblasti koordinácie a realizácie, v ktorej sú rozhodnutia spoločné, s cieľom zabezpečiť politický záväzok a zodpovednosť zúčastnených strán na európskej, vnútroštátnej, regionálnej aj miestnej úrovni podľa zásady subsidiarity. Súkromný sektor a občianska spoločnosť by mali byť zapojené do zabezpečovania solídnej a širokej zodpovednosti za túto stratégiu, a to prostredníctvom komunikácie zhora nadol aj zdola nahor, stanovenia zodpovednosti a transparentných výsledkov, napr. pomocou otvoreného dátového portálu, výročného fóra o hospodársko-sociálnom dialógu o EUSAIR atď.; |
| --- | --- |

52.

naliehavo žiada Európsku komisiu, aby zohrávala kľúčovú úlohu v rámci inovatívnej platformy viacúrovňového riadenia v oblasti koordinácie a realizácie, v ktorej sú rozhodnutia spoločné, s cieľom zabezpečiť politický záväzok a zodpovednosť zúčastnených strán na európskej, vnútroštátnej, regionálnej aj miestnej úrovni podľa zásady subsidiarity. Súkromný sektor a občianska spoločnosť by mali byť zapojené do zabezpečovania solídnej a širokej zodpovednosti za túto stratégiu, a to prostredníctvom komunikácie zhora nadol aj zdola nahor, stanovenia zodpovednosti a transparentných výsledkov, napr. pomocou otvoreného dátového portálu, výročného fóra o hospodársko-sociálnom dialógu o EUSAIR atď.;

| 53. | zdôrazňuje, že integrácia EÚ je základným prvkom EUSAIR, ktorá zahŕňa štyri členské a štyri nečlenské štáty EÚ, a poukazuje na prvky zmierenia, bezpečnosti, stability a prosperity prostredníctvom užšej spolupráce a na úlohu regiónov ako kľúčových hráčov pri podpore regionálnej samosprávy, tvorby kapacít, decentralizácie a demokracie. |
| --- | --- |

53.

zdôrazňuje, že integrácia EÚ je základným prvkom EUSAIR, ktorá zahŕňa štyri členské a štyri nečlenské štáty EÚ, a poukazuje na prvky zmierenia, bezpečnosti, stability a prosperity prostredníctvom užšej spolupráce a na úlohu regiónov ako kľúčových hráčov pri podpore regionálnej samosprávy, tvorby kapacít, decentralizácie a demokracie.

V Bruseli 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

(1)  CdR 168/2011 fin.

1

(2)  COM(2013) 468 final.

2

(3)  COM(2013) 468 final.

3

(4)  Uznesenie P7_TA(2012)0269.

4

(5)  Správa ARLEM (VR) 2013/02318.

5

(6)  COM(2013) 468 final.

6

(7)  COM(2012) 713 final.

7

(8)  COM(2011) 381 final.

8

(9)  JOIN(2014) 9 final.

9

(10)  COM(2013) 133 final.

10

(11)  COM(2013) 216 final.

11

(12)  COM(2014) 86 final.

12

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/45

---

Stanovisko Výboru regiónov – Viacúrovňové riadenie pri podpore stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 a uplatňovaní cieľov z Aiči

2014/C 271/09

| Spravodajkyňa | Kadri Tillemann (EE/EĽS), starostka strediskovej obce Keila |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | list podpredsedu Európskej komisie z 13. decembra 2013 |

Spravodajkyňa

Kadri Tillemann (EE/EĽS), starostka strediskovej obce Keila

Referenčný dokument

list podpredsedu Európskej komisie z 13. decembra 2013

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

A.   
  Viacúrovňové riadenie biodiverzity pri uplatňovaní stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 a rozhodnutie DBD X/22

| 1. | oceňuje, že najvyšší predstavitelia členských štátov EÚ sa v marci 2011 zaviazali dosiahnuť jeden z hlavných cieľov EÚ do roku 2020: „zastaviť do roku 2020 stratu biodiverzity a degradáciu ekosystémových služieb v EÚ a obnoviť ich v čo najväčšej možnej miere a zároveň zvýšiť príspevok EÚ v boji o zastavenie straty biodiverzity na celom svete“. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 v podobe, v akej ju Európska komisia v máji 2011 prijala (1) a Rada následne schválila (2), zahŕňa 6 hlavných cieľov a 20 opatrení, ktoré majú EÚ pomôcť dosiahnuť jej ciele v oblasti biodiverzity do roku 2020. |
| --- | --- |

1.

oceňuje, že najvyšší predstavitelia členských štátov EÚ sa v marci 2011 zaviazali dosiahnuť jeden z hlavných cieľov EÚ do roku 2020: „zastaviť do roku 2020 stratu biodiverzity a degradáciu ekosystémových služieb v EÚ a obnoviť ich v čo najväčšej možnej miere a zároveň zvýšiť príspevok EÚ v boji o zastavenie straty biodiverzity na celom svete“. Stratégia EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 v podobe, v akej ju Európska komisia v máji 2011 prijala (1) a Rada následne schválila (2), zahŕňa 6 hlavných cieľov a 20 opatrení, ktoré majú EÚ pomôcť dosiahnuť jej ciele v oblasti biodiverzity do roku 2020.

| 2. | Uznáva, že stratégia EÚ má globálny mandát. Sú v nej pretlmočené globálne ciele a záväzky, ktoré EÚ prijala na 10. konferencii zmluvných strán (COP 10) dohovoru Organizácie Spojených národov o biologickej diverzite (DBD) v roku 2010. Ide konkrétne o strategický plán pre biodiverzitu na roky 2011 – 2020 (rozhodnutie X/2), vrátane 20 cieľov na splnenie do roku 2020 v oblasti biodiverzity z Aiči (3). |
| --- | --- |

2.

Uznáva, že stratégia EÚ má globálny mandát. Sú v nej pretlmočené globálne ciele a záväzky, ktoré EÚ prijala na 10. konferencii zmluvných strán (COP 10) dohovoru Organizácie Spojených národov o biologickej diverzite (DBD) v roku 2010. Ide konkrétne o strategický plán pre biodiverzitu na roky 2011 – 2020 (rozhodnutie X/2), vrátane 20 cieľov na splnenie do roku 2020 v oblasti biodiverzity z Aiči (3).

| 3. | Pripomína, že strata biodiverzity je celosvetový problém, ktorý má vážne ekologické, zdravotné a socioekonomické následky, a vplýva tým na kvalitu života osôb. Ide o jav, ktorého príčiny sú mnohoraké, pričom najvýraznejšou z nich je antropogénna činnosť. |
| --- | --- |

3.

Pripomína, že strata biodiverzity je celosvetový problém, ktorý má vážne ekologické, zdravotné a socioekonomické následky, a vplýva tým na kvalitu života osôb. Ide o jav, ktorého príčiny sú mnohoraké, pričom najvýraznejšou z nich je antropogénna činnosť.

| 4. | Upozorňuje na skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy (4) zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri implementácii európskych i medzinárodných cieľov v oblasti biodiverzity na miestnej úrovni, a pomáhajú tak vládam členských štátov predchádzať ďalším stratám biodiverzity. Vďaka prebiehajúcej decentralizácii v mnohých členských štátoch majú miestne a regionálne samosprávy rozšírenú zodpovednosť za uplatňovanie politiky súvisiacej s biodiverzitou. |
| --- | --- |

4.

Upozorňuje na skutočnosť, že miestne a regionálne samosprávy (4) zohrávajú rozhodujúcu úlohu pri implementácii európskych i medzinárodných cieľov v oblasti biodiverzity na miestnej úrovni, a pomáhajú tak vládam členských štátov predchádzať ďalším stratám biodiverzity. Vďaka prebiehajúcej decentralizácii v mnohých členských štátoch majú miestne a regionálne samosprávy rozšírenú zodpovednosť za uplatňovanie politiky súvisiacej s biodiverzitou.

| 5. | Zdôrazňuje, že pri implementácii stratégie EÚ v oblasti biodiverzity a cieľov z Aiči je dôležité uplatňovať zásady bielej knihy Výboru regiónov o viacúrovňovom riadení, ako aj Charty viacúrovňového riadenia v Európe, ktorú prijal v apríli 2014 (5). Viacúrovňové riadenie vníma ako koordinované opatrenie Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych samospráv založené na partnerstve vo všetkých štádiách politického cyklu, od tvorby po uplatňovanie politiky EÚ. Riadenie biodiverzity a ekosystémových služieb si vyžaduje koherentné nástroje politiky a mandáty na všetkých úrovniach verejnej správy. |
| --- | --- |

5.

Zdôrazňuje, že pri implementácii stratégie EÚ v oblasti biodiverzity a cieľov z Aiči je dôležité uplatňovať zásady bielej knihy Výboru regiónov o viacúrovňovom riadení, ako aj Charty viacúrovňového riadenia v Európe, ktorú prijal v apríli 2014 (5). Viacúrovňové riadenie vníma ako koordinované opatrenie Európskej únie, členských štátov a miestnych a regionálnych samospráv založené na partnerstve vo všetkých štádiách politického cyklu, od tvorby po uplatňovanie politiky EÚ. Riadenie biodiverzity a ekosystémových služieb si vyžaduje koherentné nástroje politiky a mandáty na všetkých úrovniach verejnej správy.

| 6. | Vyzýva Európsku komisiu, aby pripravila hodnotenie členských štátov v súvislosti s viacúrovňovým riadením biodiverzity a aktívnou úlohou miestnych a regionálnych samospráv v rámci takéhoto riadenia. V tomto dokumente by sa mali určiť aj oblasti, v ktorých môže byť biodiverzita ohrozená v dôsledku absencie modelu riadenia prepájajúceho členské štáty s miestnymi a regionálnymi samosprávami a zainteresovanými hospodárskymi a sociálnymi subjektmi, a malo by sa v ňom navrhnúť, ako na tieto hrozby reagovať. |
| --- | --- |

6.

Vyzýva Európsku komisiu, aby pripravila hodnotenie členských štátov v súvislosti s viacúrovňovým riadením biodiverzity a aktívnou úlohou miestnych a regionálnych samospráv v rámci takéhoto riadenia. V tomto dokumente by sa mali určiť aj oblasti, v ktorých môže byť biodiverzita ohrozená v dôsledku absencie modelu riadenia prepájajúceho členské štáty s miestnymi a regionálnymi samosprávami a zainteresovanými hospodárskymi a sociálnymi subjektmi, a malo by sa v ňom navrhnúť, ako na tieto hrozby reagovať.

| 7. | V tejto súvislosti víta, že v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 sa uvádza, že „spoločné ciele EÚ a DBD sa musia plniť prostredníctvom kombinácie opatrení na regionálnej úrovni, štátnej úrovni a úrovni EÚ“ a že Európska komisia sa snaží vytvárať účinné dlhodobé partnerstvá so „zainteresovanými stranami vykonávajúcimi priestorové plánovanie a riadenie využívania pôdy pri vykonávaní stratégií v oblasti biodiverzity na všetkých úrovniach“. |
| --- | --- |

7.

V tejto súvislosti víta, že v stratégii EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 sa uvádza, že „spoločné ciele EÚ a DBD sa musia plniť prostredníctvom kombinácie opatrení na regionálnej úrovni, štátnej úrovni a úrovni EÚ“ a že Európska komisia sa snaží vytvárať účinné dlhodobé partnerstvá so „zainteresovanými stranami vykonávajúcimi priestorové plánovanie a riadenie využívania pôdy pri vykonávaní stratégií v oblasti biodiverzity na všetkých úrovniach“.

| 8. | Zdôrazňuje význam rozhodnutia DBD X/22 (6), ktorého súčasťou je Akčný plán pre samosprávy na nižšej ako národnej úrovni, mestá a iné miestne orgány v oblasti biodiverzity (2011 – 2020), ako aj význam rozhodnutia DBD XI/8(A) (7). Rozhodnutie DBD X/22 považuje za jedinečné, pretože predstavuje najpokrokovejšie rozhodnutie týkajúce sa viacúrovňového riadenia v rámci viacstrannej environmentálnej dohody. |
| --- | --- |

8.

Zdôrazňuje význam rozhodnutia DBD X/22 (6), ktorého súčasťou je Akčný plán pre samosprávy na nižšej ako národnej úrovni, mestá a iné miestne orgány v oblasti biodiverzity (2011 – 2020), ako aj význam rozhodnutia DBD XI/8(A) (7). Rozhodnutie DBD X/22 považuje za jedinečné, pretože predstavuje najpokrokovejšie rozhodnutie týkajúce sa viacúrovňového riadenia v rámci viacstrannej environmentálnej dohody.

| 9. | Pripomína, že jeho stanovisko vypracované v rámci prípravy na DBD COP 10 (8) a jeho delegácia na COP 10 jednoznačne podporili prijatie rozhodnutia DBD X/22. Výbor sa navyše v memorande o porozumení, ktoré podpísal s UNEP v roku 2012, zaviazal, že bude podporovať implementáciu tohto rozhodnutia DBD. |
| --- | --- |

9.

Pripomína, že jeho stanovisko vypracované v rámci prípravy na DBD COP 10 (8) a jeho delegácia na COP 10 jednoznačne podporili prijatie rozhodnutia DBD X/22. Výbor sa navyše v memorande o porozumení, ktoré podpísal s UNEP v roku 2012, zaviazal, že bude podporovať implementáciu tohto rozhodnutia DBD.

| 10. | Vyzýva členské štáty, aby implementovali záväzky, ktoré prijali v rozhodnutí DBD X/22, t. j. že zlepšia svoje mechanizmy riadenia a právne a dobrovoľné nástroje s cieľom spolupracovať s miestnymi a regionálnymi samosprávami na ich opatreniach týkajúcich sa biodiverzity a podporovať ich pri tom, a zároveň zohľadnili poslanie, zámery a orientačný zoznam činností podľa rozhodnutia DBD X/22, ako aj ciele a opatrenia stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020. |
| --- | --- |

10.

Vyzýva členské štáty, aby implementovali záväzky, ktoré prijali v rozhodnutí DBD X/22, t. j. že zlepšia svoje mechanizmy riadenia a právne a dobrovoľné nástroje s cieľom spolupracovať s miestnymi a regionálnymi samosprávami na ich opatreniach týkajúcich sa biodiverzity a podporovať ich pri tom, a zároveň zohľadnili poslanie, zámery a orientačný zoznam činností podľa rozhodnutia DBD X/22, ako aj ciele a opatrenia stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020.

| 11. | Víta skutočnosť, že Rada vo svojich záveroch z 12. júna 2014 ku COP 12 DBD v októbri 2014 (9) odkázala na úlohu, ktorú miestne a regionálne samosprávy zohrávajú pri napredovaní v realizácii strategického plánu DBD do roku 2020 a dosahovaní cieľov z Aiči v oblasti biodiverzity. Vyzýva Radu, aby vo svojich záveroch k zasadnutiam COP DBD v budúcnosti vo väčšej miere uznala úlohu miestnych a regionálnych samospráv ako subjektov verejnej správy odlišných od iných mimovládnych zainteresovaných strán zapojených do procesu DBD a zohľadnila tak viacúrovňový prístup k riadeniu. |
| --- | --- |

11.

Víta skutočnosť, že Rada vo svojich záveroch z 12. júna 2014 ku COP 12 DBD v októbri 2014 (9) odkázala na úlohu, ktorú miestne a regionálne samosprávy zohrávajú pri napredovaní v realizácii strategického plánu DBD do roku 2020 a dosahovaní cieľov z Aiči v oblasti biodiverzity. Vyzýva Radu, aby vo svojich záveroch k zasadnutiam COP DBD v budúcnosti vo väčšej miere uznala úlohu miestnych a regionálnych samospráv ako subjektov verejnej správy odlišných od iných mimovládnych zainteresovaných strán zapojených do procesu DBD a zohľadnila tak viacúrovňový prístup k riadeniu.

| 12. | Chce sa s miestnymi a regionálnymi samosprávami v iných regiónoch sveta podeliť o svoje skúsenosti s viacúrovňovým riadením v oblasti biodiverzity a uplatňovaním rozhodnutia DBD X/22, a preto sa so zámerom zaistiť zodpovedajúce zastúpenie miestnych a regionálnych samospráv EÚ pripojí ako pozorovateľ k delegácii EÚ na 12. konferencii zmluvných strán DBD v októbri 2014, pričom bude stavať na svojej účasti na 10. konferencii zmluvných strán a memorande o porozumení s UNEP. |
| --- | --- |

12.

Chce sa s miestnymi a regionálnymi samosprávami v iných regiónoch sveta podeliť o svoje skúsenosti s viacúrovňovým riadením v oblasti biodiverzity a uplatňovaním rozhodnutia DBD X/22, a preto sa so zámerom zaistiť zodpovedajúce zastúpenie miestnych a regionálnych samospráv EÚ pripojí ako pozorovateľ k delegácii EÚ na 12. konferencii zmluvných strán DBD v októbri 2014, pričom bude stavať na svojej účasti na 10. konferencii zmluvných strán a memorande o porozumení s UNEP.

B.   
  Úloha európskych a miestnych a regionálnych samospráv a nevyhnutná podpora členskými štátmi pri uplatňovaní stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 a cieľov z Aiči

| 13. | Upozorňuje na skutočnosť, že dal vypracovať štúdiu „Viacúrovňové riadenie nášho prírodného kapitálu“ (10), ktorá má prispieť k vypracovaniu tohto stanoviska, zanalyzovať spoluprácu medzi členskými štátmi a ich miestnymi a regionálnymi samosprávami, inovatívne opatrenia miestnych a regionálnych samospráv a aktuálne osvedčené postupy, a zároveň poskytnúť podrobnejšie praktické odporúčania na zlepšenie viacúrovňového riadenia. |
| --- | --- |

13.

Upozorňuje na skutočnosť, že dal vypracovať štúdiu „Viacúrovňové riadenie nášho prírodného kapitálu“ (10), ktorá má prispieť k vypracovaniu tohto stanoviska, zanalyzovať spoluprácu medzi členskými štátmi a ich miestnymi a regionálnymi samosprávami, inovatívne opatrenia miestnych a regionálnych samospráv a aktuálne osvedčené postupy, a zároveň poskytnúť podrobnejšie praktické odporúčania na zlepšenie viacúrovňového riadenia.

| 14. | Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy, aby išli príkladom, a s nadšením víta stratégie, opatrenia a inovatívne prístupy, ktoré niektoré miestne a regionálne samosprávy uplatňujú v oblasti udržateľnej ochrany a riadenia svojej biodiverzity a ekosystémov. Víta tiež cenné iniciatívy, ktoré niektoré členské štáty už realizujú na podporu svojich miestnych a regionálnych samospráv. Všetky uvedené kroky sú inšpiráciou pre ďalej uvedené politické odporúčania. |
| --- | --- |

14.

Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy, aby išli príkladom, a s nadšením víta stratégie, opatrenia a inovatívne prístupy, ktoré niektoré miestne a regionálne samosprávy uplatňujú v oblasti udržateľnej ochrany a riadenia svojej biodiverzity a ekosystémov. Víta tiež cenné iniciatívy, ktoré niektoré členské štáty už realizujú na podporu svojich miestnych a regionálnych samospráv. Všetky uvedené kroky sú inšpiráciou pre ďalej uvedené politické odporúčania.

Zapojenie do národných stratégií a riadenia

| 15. | Vyzýva členské štáty, aby zabezpečili a zlepšili zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do vytvárania, skúmania a implementácie národných stratégií a akčných plánov v oblasti biodiverzity, napríklad zapojením národných združení miestnych a regionálnych samospráv do národných komisií resp. riadiacich výborov pre biodiverzitu. |
| --- | --- |

15.

Vyzýva členské štáty, aby zabezpečili a zlepšili zapojenie miestnych a regionálnych samospráv do vytvárania, skúmania a implementácie národných stratégií a akčných plánov v oblasti biodiverzity, napríklad zapojením národných združení miestnych a regionálnych samospráv do národných komisií resp. riadiacich výborov pre biodiverzitu.

| 16. | Povzbudzuje členské štáty k tomu, aby v spolupráci so svojimi združeniami miestnych a regionálnych samospráv ďalej rozvíjali usmerňovacie dokumenty, iniciatívy na budovanie kapacít a služby praktického poradenstva pre regionálne a miestne stratégie, akčné plány a opatrenia v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

16.

Povzbudzuje členské štáty k tomu, aby v spolupráci so svojimi združeniami miestnych a regionálnych samospráv ďalej rozvíjali usmerňovacie dokumenty, iniciatívy na budovanie kapacít a služby praktického poradenstva pre regionálne a miestne stratégie, akčné plány a opatrenia v oblasti biodiverzity.

| 17. | Rozhodne povzbudzuje členské štáty k tomu, aby rozvíjali regionálne stratégie a akčné plány v oblasti biodiverzity, a mestá a obce, aby vypracovali miestne stratégie a akčné plány v oblasti biodiverzity, pričom berie na vedomie iniciatívy, ktoré už v tejto oblasti boli prijaté. Tieto kroky môžu viesť k vytvoreniu komplexnej vízie a praktického rámca udržateľného riadenia biodiverzity na nižšej ako národnej úrovni, pri ktorých sa zohľadnia ciele v oblasti biodiverzity stanovené na úrovni členských štátov, EÚ a DBD. |
| --- | --- |

17.

Rozhodne povzbudzuje členské štáty k tomu, aby rozvíjali regionálne stratégie a akčné plány v oblasti biodiverzity, a mestá a obce, aby vypracovali miestne stratégie a akčné plány v oblasti biodiverzity, pričom berie na vedomie iniciatívy, ktoré už v tejto oblasti boli prijaté. Tieto kroky môžu viesť k vytvoreniu komplexnej vízie a praktického rámca udržateľného riadenia biodiverzity na nižšej ako národnej úrovni, pri ktorých sa zohľadnia ciele v oblasti biodiverzity stanovené na úrovni členských štátov, EÚ a DBD.

| 18. | Povzbudzuje členské štáty, aby napr. v spolupráci s národnými združeniami miestnych a regionálnych samospráv podporovali utužovanie vzťahov medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami s cieľom posilniť riadenie biodiverzity a vytvoriť alebo finančne podporovať národné systémy oceňovania resp. uznávania, ktoré propagujú opatrenia miestnych a regionálnych samospráv v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

18.

Povzbudzuje členské štáty, aby napr. v spolupráci s národnými združeniami miestnych a regionálnych samospráv podporovali utužovanie vzťahov medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami s cieľom posilniť riadenie biodiverzity a vytvoriť alebo finančne podporovať národné systémy oceňovania resp. uznávania, ktoré propagujú opatrenia miestnych a regionálnych samospráv v oblasti biodiverzity.

| 19. | Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy, aby vo všetkých svojich administratívnych útvaroch prijali komplexný prístup k biodiverzite a budovali v nich kapacity, pričom by v plnej miere využívali projekty budovania administratívnych kapacít, balíky odbornej prípravy alebo usmernení poskytovaných miestnym a regionálnym samosprávam na národnej, európskej alebo medzinárodnej úrovni. Miestne a regionálne samosprávy tiež povzbudzuje k tomu, aby prehĺbili spoluprácu v oblasti biodiverzity vo svojich národných, európskych alebo medzinárodných združeniach, sieťach alebo platformách, ktoré sú významným nástrojom zhromažďovania zdrojov a skúseností s cieľom riešiť spoločné problémy a poskytovať jednotné politické poradenstvo členským štátom, EÚ a DBD. |
| --- | --- |

19.

Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy, aby vo všetkých svojich administratívnych útvaroch prijali komplexný prístup k biodiverzite a budovali v nich kapacity, pričom by v plnej miere využívali projekty budovania administratívnych kapacít, balíky odbornej prípravy alebo usmernení poskytovaných miestnym a regionálnym samosprávam na národnej, európskej alebo medzinárodnej úrovni. Miestne a regionálne samosprávy tiež povzbudzuje k tomu, aby prehĺbili spoluprácu v oblasti biodiverzity vo svojich národných, európskych alebo medzinárodných združeniach, sieťach alebo platformách, ktoré sú významným nástrojom zhromažďovania zdrojov a skúseností s cieľom riešiť spoločné problémy a poskytovať jednotné politické poradenstvo členským štátom, EÚ a DBD.

| 20. | Žiada členské štáty, aby intenzívnejšie spolupracovali s miestnymi a regionálnymi samosprávami pri príprave svojich národných postojov a nadväzných opatrení súvisiacich so spoločným implementačným rámcom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity alebo týkajúcich sa činností na úrovni členských štátov súvisiacich s DBD (výkazníctvo). |
| --- | --- |

20.

Žiada členské štáty, aby intenzívnejšie spolupracovali s miestnymi a regionálnymi samosprávami pri príprave svojich národných postojov a nadväzných opatrení súvisiacich so spoločným implementačným rámcom stratégie EÚ v oblasti biodiverzity alebo týkajúcich sa činností na úrovni členských štátov súvisiacich s DBD (výkazníctvo).

| 21. | Žiada členské štáty, aby po dohode s miestnymi a regionálnymi samosprávami spoločne vypracovali kompatibilné ukazovatele, vďaka ktorým by bolo možné na rôznych úrovniach porovnávať stav a vývoj v jednotlivých oblastiach pôsobnosti stratégií v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

21.

Žiada členské štáty, aby po dohode s miestnymi a regionálnymi samosprávami spoločne vypracovali kompatibilné ukazovatele, vďaka ktorým by bolo možné na rôznych úrovniach porovnávať stav a vývoj v jednotlivých oblastiach pôsobnosti stratégií v oblasti biodiverzity.

Posilnenie uplatňovania právnych predpisov EÚ o ochrane prírody

| 22. | Opakuje, že členské štáty a miestne a regionálne samosprávy musia účinne a rýchle spolupracovať, aby dokončili vypracovávanie plánov riadenia sústavy Natura 2000 alebo rovnocenných nástrojov stanovujúcich opatrenia na ochranu a obnovu, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľa č. 1 stratégie EÚ v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

22.

Opakuje, že členské štáty a miestne a regionálne samosprávy musia účinne a rýchle spolupracovať, aby dokončili vypracovávanie plánov riadenia sústavy Natura 2000 alebo rovnocenných nástrojov stanovujúcich opatrenia na ochranu a obnovu, ktoré sú nevyhnutné na dosiahnutie cieľa č. 1 stratégie EÚ v oblasti biodiverzity.

Zachovať a obnoviť ekosystémy a ich služby

| 23. | Dúfa, že členské štáty a miestne a regionálne samosprávy budú vyvíjať spoločné úsilie o dosiahnutie druhého cieľa stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020, ktorý je zameraný na to, aby sa do roku 2020 obnovilo aspoň 15 % degradovaných ekosystémov a aby sa tak zabránilo strate biodiverzity a degradovaniu ekosystémov a aby sa tieto ekosystémy obnovili na celom území Európy, a nie iba na miestach vymedzených sústavou Natura 2000. |
| --- | --- |

23.

Dúfa, že členské štáty a miestne a regionálne samosprávy budú vyvíjať spoločné úsilie o dosiahnutie druhého cieľa stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020, ktorý je zameraný na to, aby sa do roku 2020 obnovilo aspoň 15 % degradovaných ekosystémov a aby sa tak zabránilo strate biodiverzity a degradovaniu ekosystémov a aby sa tieto ekosystémy obnovili na celom území Európy, a nie iba na miestach vymedzených sústavou Natura 2000.

| 24. | Opakuje svoju výzvu adresovanú miestnym a regionálnym samosprávam (11), aby pri územnom plánovaní v mestách a obciach, schvaľovaní obytnej, priemyselnej, poľnohospodárskej, rybolovnej, lesohospodárskej, rekreačnej infraštruktúry a infraštruktúry cestovného ruchu, energetickej alebo dopravnej infraštruktúry a finančnej pomoci uplatňovali zásadu „zabrániť čistej strate biodiverzity a ekosystémových služieb“ presadzovaním kompenzačných opatrení v prípade akýchkoľvek zvyšných nevyhnutných negatívnych dosahov na biodiverzitu a ekosystémové služby. |
| --- | --- |

24.

Opakuje svoju výzvu adresovanú miestnym a regionálnym samosprávam (11), aby pri územnom plánovaní v mestách a obciach, schvaľovaní obytnej, priemyselnej, poľnohospodárskej, rybolovnej, lesohospodárskej, rekreačnej infraštruktúry a infraštruktúry cestovného ruchu, energetickej alebo dopravnej infraštruktúry a finančnej pomoci uplatňovali zásadu „zabrániť čistej strate biodiverzity a ekosystémových služieb“ presadzovaním kompenzačných opatrení v prípade akýchkoľvek zvyšných nevyhnutných negatívnych dosahov na biodiverzitu a ekosystémové služby.

| 25. | Pripomína, že v prvom rade by sa malo uprednostniť predchádzanie degradácii ekosystémov a obnovenie funkcií degradovaných ekosystémov, pretože opatrenia na riešenie dôsledkov ekologickej nerovnováhy spôsobených ľudskou činnosťou sú vždy nákladnejšie, trvajú dlhšie, a najmä ich výsledky nie sú isté. |
| --- | --- |

25.

Pripomína, že v prvom rade by sa malo uprednostniť predchádzanie degradácii ekosystémov a obnovenie funkcií degradovaných ekosystémov, pretože opatrenia na riešenie dôsledkov ekologickej nerovnováhy spôsobených ľudskou činnosťou sú vždy nákladnejšie, trvajú dlhšie, a najmä ich výsledky nie sú isté.

| 26. | Zdôrazňuje význam národných, regionálnych a miestnych štúdií vypracovaných v rámci iniciatívy Ekonómia ekosystémov a biodiverzity, ktoré sa zameriavajú na hodnotu ekosystémových služieb a potrebu uplatňovať tento prístup pri projektoch na miestnej úrovni, a názorne tak ukázať sociálno-ekonomický prínos chránených oblastí napr. na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako aj potrebu zahrnúť hodnotu prírodného kapitálu do národných, regionálnych a miestnych plánov, účtovníctva resp. výkazníctva a rozpočtových postupov v rámci podpory opatrenia 5 stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020. |
| --- | --- |

26.

Zdôrazňuje význam národných, regionálnych a miestnych štúdií vypracovaných v rámci iniciatívy Ekonómia ekosystémov a biodiverzity, ktoré sa zameriavajú na hodnotu ekosystémových služieb a potrebu uplatňovať tento prístup pri projektoch na miestnej úrovni, a názorne tak ukázať sociálno-ekonomický prínos chránených oblastí napr. na celoštátnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako aj potrebu zahrnúť hodnotu prírodného kapitálu do národných, regionálnych a miestnych plánov, účtovníctva resp. výkazníctva a rozpočtových postupov v rámci podpory opatrenia 5 stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020.

| 27. | Nazdáva sa, že hoci ekonomické posúdenie ekosystémových služieb spojené s analýzou nákladov a prínosov môže byť užitočné pri rozhodovaní medzi navzájom protichodnými cieľmi, spájajú sa s ním však určité metodologické a etické ťažkosti. Výbor preto podporuje alternatívne a flexibilné spôsoby hodnotenia nákladov súvisiacich so stratou biodiverzity, vrátane spôsobov uvedených v jeho stanovisku CdR 4577/2013 fin. |
| --- | --- |

27.

Nazdáva sa, že hoci ekonomické posúdenie ekosystémových služieb spojené s analýzou nákladov a prínosov môže byť užitočné pri rozhodovaní medzi navzájom protichodnými cieľmi, spájajú sa s ním však určité metodologické a etické ťažkosti. Výbor preto podporuje alternatívne a flexibilné spôsoby hodnotenia nákladov súvisiacich so stratou biodiverzity, vrátane spôsobov uvedených v jeho stanovisku CdR 4577/2013 fin.

| 28. | Považuje za potrebné poskytovať miestnym a regionálnym samosprávam podporu v ich snahe o rozšírenie poznatkov o biodiverzite, ekosystémoch a ich službách, ako aj o mapovaní geografickými informačnými systémami, s využitím mierok vhodných pre miestne resp. regionálne plánovanie a monitorovanie stavu ekosystémov, pričom sa tieto potreby zohľadnia pri mapovaní a hodnotení ekosystémových služieb a ich prínosu v Európe. Rovnako považuje za potrebné podporovať miestne a regionálne samosprávy pri správe územných údajov o životnom prostredí v súlade s infraštruktúrou INSPIRE, aby sa uľahčila výmena informácií a cezhranične prepojila ekologická infraštruktúra. |
| --- | --- |

28.

Považuje za potrebné poskytovať miestnym a regionálnym samosprávam podporu v ich snahe o rozšírenie poznatkov o biodiverzite, ekosystémoch a ich službách, ako aj o mapovaní geografickými informačnými systémami, s využitím mierok vhodných pre miestne resp. regionálne plánovanie a monitorovanie stavu ekosystémov, pričom sa tieto potreby zohľadnia pri mapovaní a hodnotení ekosystémových služieb a ich prínosu v Európe. Rovnako považuje za potrebné podporovať miestne a regionálne samosprávy pri správe územných údajov o životnom prostredí v súlade s infraštruktúrou INSPIRE, aby sa uľahčila výmena informácií a cezhranične prepojila ekologická infraštruktúra.

| 29. | Podotýka, že je potrebné uviesť do prevádzky portály, ktoré budú miestnym a regionálnym samosprávam a zainteresovanej verejnosti slúžiť ako dôležitý zdroj aktuálnych on-line informácií o biodiverzite, pričom budú pravidelne kontrolované a udržiavané, a zároveň víta vytvorenie celoeurópskeho digitálneho atlasu MAES. |
| --- | --- |

29.

Podotýka, že je potrebné uviesť do prevádzky portály, ktoré budú miestnym a regionálnym samosprávam a zainteresovanej verejnosti slúžiť ako dôležitý zdroj aktuálnych on-line informácií o biodiverzite, pričom budú pravidelne kontrolované a udržiavané, a zároveň víta vytvorenie celoeurópskeho digitálneho atlasu MAES.

| 30. | Konštatuje, že urbanizácia je tak výzvou, ako aj príležitosťou na udržiavanie a riadenie ekosystémových služieb. Je jednoznačne potrebné zohľadniť prepojenie hybných síl a vplyvov i vstupných a výstupných tokov medzi mestami a ich vnútornými ekosystémami, ako aj ekosystémami mimo ich územia. Mestské regióny treba nabádať a podnecovať k tomu, aby prijali väčšiu zodpovednosť za podporu a rozvoj metód spojenia prírodného prostredia s potrebami a blahom človeka. Treba upozorniť aj na význam krajiny ako vyjadrenia vzťahu človeka k jeho okoliu a na zodpovednosť za starostlivosť o krajinu, čo bude mať významný vplyv na biodiverzitu. Pripomíname význam Európskeho dohovoru o krajine z roku 2000 a zdôrazňujeme, že je vhodné hľadať synergie so stratégiou v oblasti biodiverzity. |
| --- | --- |

30.

Konštatuje, že urbanizácia je tak výzvou, ako aj príležitosťou na udržiavanie a riadenie ekosystémových služieb. Je jednoznačne potrebné zohľadniť prepojenie hybných síl a vplyvov i vstupných a výstupných tokov medzi mestami a ich vnútornými ekosystémami, ako aj ekosystémami mimo ich územia. Mestské regióny treba nabádať a podnecovať k tomu, aby prijali väčšiu zodpovednosť za podporu a rozvoj metód spojenia prírodného prostredia s potrebami a blahom človeka. Treba upozorniť aj na význam krajiny ako vyjadrenia vzťahu človeka k jeho okoliu a na zodpovednosť za starostlivosť o krajinu, čo bude mať významný vplyv na biodiverzitu. Pripomíname význam Európskeho dohovoru o krajine z roku 2000 a zdôrazňujeme, že je vhodné hľadať synergie so stratégiou v oblasti biodiverzity.

| 31. | Upozorňuje na ekonomickú perspektívu rozvoja ekosystémových služieb – život v rámci možností zdravých ekosystémov a posilňovanie ich hodnoty prirodzene podporí najdôležitejšie aspekty ekologického hospodárstva: udržateľný hospodársky pokrok, obmedzenie znečisťovania a účinné využívanie zdrojov. Aby sa využil prínos riadenia ekosystémov pre ekologické hospodárstvo, jeho postupy by sa mali začleniť do rozhodovacích procesov všetkých úrovní riadenia (t. j. miestnej, regionálnej, celoštátnej a celosvetovej), aby sa podporila racionalizácia využívania zdrojov. |
| --- | --- |

31.

Upozorňuje na ekonomickú perspektívu rozvoja ekosystémových služieb – život v rámci možností zdravých ekosystémov a posilňovanie ich hodnoty prirodzene podporí najdôležitejšie aspekty ekologického hospodárstva: udržateľný hospodársky pokrok, obmedzenie znečisťovania a účinné využívanie zdrojov. Aby sa využil prínos riadenia ekosystémov pre ekologické hospodárstvo, jeho postupy by sa mali začleniť do rozhodovacích procesov všetkých úrovní riadenia (t. j. miestnej, regionálnej, celoštátnej a celosvetovej), aby sa podporila racionalizácia využívania zdrojov.

| 32. | Zdôrazňuje potenciál ekologickej infraštruktúry ako integrovaného a multifunkčného územného nástroja na realizáciu zásad viacúrovňového riadenia pri riadení a ochrane biodiverzity, ako aj skvalitňovaní územných ekosystémových služieb, ktorý prispieva k územnej agende stratégie Európa 2020 prostredníctvom upevňovania súdržnosti a územnej identity. |
| --- | --- |

32.

Zdôrazňuje potenciál ekologickej infraštruktúry ako integrovaného a multifunkčného územného nástroja na realizáciu zásad viacúrovňového riadenia pri riadení a ochrane biodiverzity, ako aj skvalitňovaní územných ekosystémových služieb, ktorý prispieva k územnej agende stratégie Európa 2020 prostredníctvom upevňovania súdržnosti a územnej identity.

Implementácia ekologickej infraštruktúry

| 33. | Pripomína svoju požiadavku (12), aby miestne a regionálne samosprávy využívali, udržiavali a monitorovali vidiecku a mestskú ekologickú infraštruktúru, predovšetkým prostredníctvom svojich právomocí v oblasti územného, mestského a priestorového plánovania, predpisov o využívaní pôdy, postupov udeľovania územných rozhodnutí, stavebných noriem, predpisov a kódexov. |
| --- | --- |

33.

Pripomína svoju požiadavku (12), aby miestne a regionálne samosprávy využívali, udržiavali a monitorovali vidiecku a mestskú ekologickú infraštruktúru, predovšetkým prostredníctvom svojich právomocí v oblasti územného, mestského a priestorového plánovania, predpisov o využívaní pôdy, postupov udeľovania územných rozhodnutí, stavebných noriem, predpisov a kódexov.

| 34. | Vyzýva členské štáty, aby podporovali miestne a regionálne iniciatívy v oblasti riadenia a plánovania ekologickej infraštruktúry tým, že na ne poskytnú nevyhnutné zdroje, jasné usmernenia a pokyny, vrátane zriadenia národných sietí ekologickej infraštruktúry a ustanovení v právnych predpisoch resp. politike jednotlivých členských štátov týkajúcich sa územného plánovania, ktoré sú určené miestnym a regionálnym samosprávam, aby zvážili poskytovanie ekologickej infraštruktúry vo svojich systémoch priestorového, mestského a územného plánovania. |
| --- | --- |

34.

Vyzýva členské štáty, aby podporovali miestne a regionálne iniciatívy v oblasti riadenia a plánovania ekologickej infraštruktúry tým, že na ne poskytnú nevyhnutné zdroje, jasné usmernenia a pokyny, vrátane zriadenia národných sietí ekologickej infraštruktúry a ustanovení v právnych predpisoch resp. politike jednotlivých členských štátov týkajúcich sa územného plánovania, ktoré sú určené miestnym a regionálnym samosprávam, aby zvážili poskytovanie ekologickej infraštruktúry vo svojich systémoch priestorového, mestského a územného plánovania.

| 35. | Zdôrazňuje, že v záujme účinného zavádzania ekologickej infraštruktúry je potrebné, aby členské štáty a miestne a regionálne samosprávy zachovávali a rozvíjali existujúce a vytvárali nové programy cezhraničnej spolupráce miestnych a regionálnych samospráv v makroregionálnom a celoeurópskom meradle, ako aj decentralizovanej rozvojovej spolupráce s cieľom posilniť a zhodnotiť spoločné a integrované úsilie v oblasti ochrany a riadenia biodiverzity. |
| --- | --- |

35.

Zdôrazňuje, že v záujme účinného zavádzania ekologickej infraštruktúry je potrebné, aby členské štáty a miestne a regionálne samosprávy zachovávali a rozvíjali existujúce a vytvárali nové programy cezhraničnej spolupráce miestnych a regionálnych samospráv v makroregionálnom a celoeurópskom meradle, ako aj decentralizovanej rozvojovej spolupráce s cieľom posilniť a zhodnotiť spoločné a integrované úsilie v oblasti ochrany a riadenia biodiverzity.

Zapojenie širšej verejnosti, zainteresovaných strán a partnerov

| 36. | Upozorňuje na skutočnosť, že miestne spoločenstvá majú často poznatky o schopnosti prírodných zdrojov poskytovať všetko potrebné na živobytie týchto spoločenstiev, pričom ide o poznatky založené na tradíciách a osobných skúsenostiach. Táto schopnosť môže uľahčiť udržiavanie a obnovu ekosystémových služieb, ak bude vhodne podporovaná a účinne začlenená do tvorby a plánovania politiky v oblasti biodiverzity. Podnecuje členské štáty, aby vytvorili národné iniciatívy, ktorých cieľom bude podpora sebestačných partnerstiev miestnych spoločenstiev prispievajúcich k dosahovaniu národných cieľov v oblasti biodiverzity |
| --- | --- |

36.

Upozorňuje na skutočnosť, že miestne spoločenstvá majú často poznatky o schopnosti prírodných zdrojov poskytovať všetko potrebné na živobytie týchto spoločenstiev, pričom ide o poznatky založené na tradíciách a osobných skúsenostiach. Táto schopnosť môže uľahčiť udržiavanie a obnovu ekosystémových služieb, ak bude vhodne podporovaná a účinne začlenená do tvorby a plánovania politiky v oblasti biodiverzity. Podnecuje členské štáty, aby vytvorili národné iniciatívy, ktorých cieľom bude podpora sebestačných partnerstiev miestnych spoločenstiev prispievajúcich k dosahovaniu národných cieľov v oblasti biodiverzity

| 37. | Zdôrazňuje významnú úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri komunikácii, osvete a zvyšovaní povedomia verejnosti. Ciele politiky v oblasti biodiverzity nie sú širokej verejnosti veľmi známe. Občania a širšie zainteresované skupiny si však musia uvedomovať, čo je v hre. Výbor považuje podporu tzv. občianskej vedy za dôležitú metódu zapájania a vzdelávania ľudí a účinného využívania miestnych poznatkov. Podnecuje tiež členské štáty, aby pomáhali miestnym a regionálnym samosprávam pri uvedených činnostiach napríklad prostredníctvom primeraného národného mechanizmu klíringového strediska (CHM). |
| --- | --- |

37.

Zdôrazňuje významnú úlohu miestnych a regionálnych samospráv pri komunikácii, osvete a zvyšovaní povedomia verejnosti. Ciele politiky v oblasti biodiverzity nie sú širokej verejnosti veľmi známe. Občania a širšie zainteresované skupiny si však musia uvedomovať, čo je v hre. Výbor považuje podporu tzv. občianskej vedy za dôležitú metódu zapájania a vzdelávania ľudí a účinného využívania miestnych poznatkov. Podnecuje tiež členské štáty, aby pomáhali miestnym a regionálnym samosprávam pri uvedených činnostiach napríklad prostredníctvom primeraného národného mechanizmu klíringového strediska (CHM).

| 38. | Upozorňuje, že je potrebné, aby miestne a regionálne samosprávy naďalej vyvíjali a zintenzívnili svoje úsilie zamerané na zvýšenie povedomia všetkých zainteresovaných strán a verejnosti o cieľoch v oblasti biodiverzity a aby v tomto záujme realizovali cielené osvetové programy alebo v ich realizácii pokročili. |
| --- | --- |

38.

Upozorňuje, že je potrebné, aby miestne a regionálne samosprávy naďalej vyvíjali a zintenzívnili svoje úsilie zamerané na zvýšenie povedomia všetkých zainteresovaných strán a verejnosti o cieľoch v oblasti biodiverzity a aby v tomto záujme realizovali cielené osvetové programy alebo v ich realizácii pokročili.

| 39. | Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy k tomu, aby podporovali a formalizovali nové partnerstvá viacerých zainteresovaných subjektov so súkromnými podnikmi, občianskou spoločnosťou vrátane environmentálnych mimovládnych organizácií a vedeckou obcou, vytvárali miestne resp. regionálne kooperačné zoskupenia s týmito partnermi s cieľom efektívne využívať štátne alebo európske prostriedky podpory (napr. z programu Horizont 2020) a podporovali dobrovoľné záväzky kľúčových sektorov, ako je poľnohospodárstvo, cestovný ruch a združenia či podniky v oblasti športov pod holým nebom. |
| --- | --- |

39.

Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy k tomu, aby podporovali a formalizovali nové partnerstvá viacerých zainteresovaných subjektov so súkromnými podnikmi, občianskou spoločnosťou vrátane environmentálnych mimovládnych organizácií a vedeckou obcou, vytvárali miestne resp. regionálne kooperačné zoskupenia s týmito partnermi s cieľom efektívne využívať štátne alebo európske prostriedky podpory (napr. z programu Horizont 2020) a podporovali dobrovoľné záväzky kľúčových sektorov, ako je poľnohospodárstvo, cestovný ruch a združenia či podniky v oblasti športov pod holým nebom.

| 40. | Zdôrazňuje, že je potrebné, aby všetky príslušné úrovne správy zabezpečili úspešné a komplexné zapojenie zainteresovaných strán do plánovania a implementácie politiky biodiverzity, pretože to s veľkou pravdepodobnosťou prinesie dobré výsledky v sociálnej oblasti, napr. lepšie vzájomné pochopenie hodnôt zainteresovaných strán, väčšiu dôveru a osvetu. Patria sem účinné participatívne postupy používané napríklad pri vymedzovaní chránených území. |
| --- | --- |

40.

Zdôrazňuje, že je potrebné, aby všetky príslušné úrovne správy zabezpečili úspešné a komplexné zapojenie zainteresovaných strán do plánovania a implementácie politiky biodiverzity, pretože to s veľkou pravdepodobnosťou prinesie dobré výsledky v sociálnej oblasti, napr. lepšie vzájomné pochopenie hodnôt zainteresovaných strán, väčšiu dôveru a osvetu. Patria sem účinné participatívne postupy používané napríklad pri vymedzovaní chránených území.

Boj proti invazívnym cudzím druhom

| 41. | Očakáva, že budúce nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a riadení introdukcie a šírenia cudzích inváznych druhov (13) pomôže miestnym a regionálnym samosprávam čeliť tejto vážnej hrozbe pre miestnu biodiverzitu, ekosystémové služby, ako aj ľudské zdravie a hospodárstvo. V kontexte právneho rámca EÚ v oblasti cudzích inváznych druhov a riadiac sa právnymi predpismi členského štátu a programami i cezhraničnými iniciatívami majú regionálne a miestne samosprávy najlepšie predpoklady na to, aby prijali účinné kroky na monitorovanie, zamedzenie a eliminovanie, zabránenie šíreniu a na kontrolu týchto druhov a poskytovali podporu a miestne poznatky s cieľom nájsť nevyhnutnú rovnováhu medzi príslušnými sociálno-ekonomickými a environmentálnymi záujmami a zlepšiť povedomie verejnosti o tomto probléme. |
| --- | --- |

41.

Očakáva, že budúce nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o prevencii a riadení introdukcie a šírenia cudzích inváznych druhov (13) pomôže miestnym a regionálnym samosprávam čeliť tejto vážnej hrozbe pre miestnu biodiverzitu, ekosystémové služby, ako aj ľudské zdravie a hospodárstvo. V kontexte právneho rámca EÚ v oblasti cudzích inváznych druhov a riadiac sa právnymi predpismi členského štátu a programami i cezhraničnými iniciatívami majú regionálne a miestne samosprávy najlepšie predpoklady na to, aby prijali účinné kroky na monitorovanie, zamedzenie a eliminovanie, zabránenie šíreniu a na kontrolu týchto druhov a poskytovali podporu a miestne poznatky s cieľom nájsť nevyhnutnú rovnováhu medzi príslušnými sociálno-ekonomickými a environmentálnymi záujmami a zlepšiť povedomie verejnosti o tomto probléme.

Popularizácia a financovanie ochrany biodiverzity

| 42. | Konštatuje, že biodiverzita je medzisektorovou problematikou. V záujme účinnej implementácie politiky sa zachovanie biodiverzity musí zahrnúť do programu rôznych úsekov štátnej, regionálnej a miestnej správy (v oblasti územného plánovania, urbanizmu, krajinotvorby, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, rybárstva, energetiky, klimatických zmien, zdravotníctva, dopravy, bývania, využívania pôdy atď.) v súlade s návrhmi stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 a s cieľmi DBD z Aiči. |
| --- | --- |

42.

Konštatuje, že biodiverzita je medzisektorovou problematikou. V záujme účinnej implementácie politiky sa zachovanie biodiverzity musí zahrnúť do programu rôznych úsekov štátnej, regionálnej a miestnej správy (v oblasti územného plánovania, urbanizmu, krajinotvorby, poľnohospodárstva, lesného hospodárstva, rybárstva, energetiky, klimatických zmien, zdravotníctva, dopravy, bývania, využívania pôdy atď.) v súlade s návrhmi stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 a s cieľmi DBD z Aiči.

| 43. | Upozorňuje, že je nutné, aby si samosprávy na všetkých úrovniach riadenia boli vedomé problematiky poľnohospodárskej biodiverzity a zaoberali sa ňou, a to vzhľadom na významný potenciál, ktorý majú z hľadiska biodiverzity jednotlivé druhy, plemená/odrody, poľnohospodársky zaujímavé genetické zdroje a agroekosystém vo všeobecnosti. |
| --- | --- |

43.

Upozorňuje, že je nutné, aby si samosprávy na všetkých úrovniach riadenia boli vedomé problematiky poľnohospodárskej biodiverzity a zaoberali sa ňou, a to vzhľadom na významný potenciál, ktorý majú z hľadiska biodiverzity jednotlivé druhy, plemená/odrody, poľnohospodársky zaujímavé genetické zdroje a agroekosystém vo všeobecnosti.

| 44. | Vyzýva miestne a regionálne samosprávy a členské štáty, aby v súlade so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity konkrétnejšie zameriavali financovanie z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) na ochranu biodiverzity, vrátane zahrnutia kvantifikovaných cieľov v oblasti biodiverzity do regionálnych programov rozvoja vidieka, uplatňovania lokálne vhodných poľnohospodársko-environmentálnych opatrení a vyčlenenia rozpočtových prostriedkov na tieto opatrenia. Na tento účel by bolo obzvlášť vhodné podporovať miestne rozvojové iniciatívy vedené spoločenstvom, ktoré sa týkajú biodiverzity (napr. snaha poľnohospodárov a lesných hospodárov zaistiť kontinuitu krajinných prvkov a ochranu genetických zdrojov). |
| --- | --- |

44.

Vyzýva miestne a regionálne samosprávy a členské štáty, aby v súlade so stratégiou EÚ v oblasti biodiverzity konkrétnejšie zameriavali financovanie z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EPFRV) na ochranu biodiverzity, vrátane zahrnutia kvantifikovaných cieľov v oblasti biodiverzity do regionálnych programov rozvoja vidieka, uplatňovania lokálne vhodných poľnohospodársko-environmentálnych opatrení a vyčlenenia rozpočtových prostriedkov na tieto opatrenia. Na tento účel by bolo obzvlášť vhodné podporovať miestne rozvojové iniciatívy vedené spoločenstvom, ktoré sa týkajú biodiverzity (napr. snaha poľnohospodárov a lesných hospodárov zaistiť kontinuitu krajinných prvkov a ochranu genetických zdrojov).

| 45. | Nabáda členské štáty a mieste a regionálne samosprávy, aby zabezpečili optimálne využívanie možností financovania, ktoré ponúka Európsky fond regionálneho rozvoja, keďže po prvýkrát sú medzi cieľmi biodiverzita a ekosystémy, a preto sú vyčlenené dodatočné zdroje financovania rozširovania ekologickej infraštruktúry. |
| --- | --- |

45.

Nabáda členské štáty a mieste a regionálne samosprávy, aby zabezpečili optimálne využívanie možností financovania, ktoré ponúka Európsky fond regionálneho rozvoja, keďže po prvýkrát sú medzi cieľmi biodiverzita a ekosystémy, a preto sú vyčlenené dodatočné zdroje financovania rozširovania ekologickej infraštruktúry.

| 46. | zdôrazňuje význam programu LIFE pre projekty miestnych a regionálnych samospráv v oblasti biodiverzity a ekologickej infraštruktúry a naliehavo vyzýva národné kontaktné miesta programu LIFE, aby úzko spolupracovali s miestnymi a regionálnymi samosprávami a regionálnymi kontaktnými miestami tohto programu pri príprave žiadostí v rámci programu. Želá si tiež, aby sa v rámci novej kategórie financovania integrovaných projektov programu LIFE zvýšila podpora regionálnych projektov a mobilizovala sa podpora z iných európskych, národných a súkromných fondov (14). |
| --- | --- |

46.

zdôrazňuje význam programu LIFE pre projekty miestnych a regionálnych samospráv v oblasti biodiverzity a ekologickej infraštruktúry a naliehavo vyzýva národné kontaktné miesta programu LIFE, aby úzko spolupracovali s miestnymi a regionálnymi samosprávami a regionálnymi kontaktnými miestami tohto programu pri príprave žiadostí v rámci programu. Želá si tiež, aby sa v rámci novej kategórie financovania integrovaných projektov programu LIFE zvýšila podpora regionálnych projektov a mobilizovala sa podpora z iných európskych, národných a súkromných fondov (14).

| 47. | Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy, aby s podporou príslušného členského štátu preskúmali inovatívne spôsoby financovania, vrátane napr. súkromných/podnikových nadácií alebo nadácií podľa verejného práva, regionálnych/národných lotérií, verejno-súkromných partnerstiev, projektov lesného hospodárstva zameraných na zachytávania CO2 resp. obnovu mokradí, daňových stimulov, platieb za ekosystémové služby, dobrovoľného označovania/dobrovoľnej certifikácie alebo miestnych podnikateľských partnerstiev. Príjmy z vydávania územných rozhodnutí a stavebných povolení by mali byť priamo určené na miestne a regionálne iniciatívy súvisiace s biodiverzitou. |
| --- | --- |

47.

Povzbudzuje miestne a regionálne samosprávy, aby s podporou príslušného členského štátu preskúmali inovatívne spôsoby financovania, vrátane napr. súkromných/podnikových nadácií alebo nadácií podľa verejného práva, regionálnych/národných lotérií, verejno-súkromných partnerstiev, projektov lesného hospodárstva zameraných na zachytávania CO2 resp. obnovu mokradí, daňových stimulov, platieb za ekosystémové služby, dobrovoľného označovania/dobrovoľnej certifikácie alebo miestnych podnikateľských partnerstiev. Príjmy z vydávania územných rozhodnutí a stavebných povolení by mali byť priamo určené na miestne a regionálne iniciatívy súvisiace s biodiverzitou.

| 48. | Nabáda miestne samosprávy, aby na všetkých úrovniach financovania účinne zastavili dotácie a fiškálne nástroje, ktoré negatívne vplývajú na biodiverzitu. |
| --- | --- |

48.

Nabáda miestne samosprávy, aby na všetkých úrovniach financovania účinne zastavili dotácie a fiškálne nástroje, ktoré negatívne vplývajú na biodiverzitu.

| 49. | Zdôrazňuje význam spolufinancovania projektov EÚ členskými štátmi, aby miestne a regionálne samosprávy mohli žiadať o spolufinancované projekty EÚ v oblasti biodiverzity s cieľom zlepšiť svoju schopnosť využívať možnosti financovania riešení v oblasti biodiverzity a ekologickej infraštruktúry prispôsobené konkrétnym lokalitám v rámci operačných programov fondov EÚ a investovať do nevyhnutného budovania kapacít vo viacerých sektoroch, spolufinancovania a vytvárania sietí. Uznáva tiež význam národných programov financovania, z ktorých sa financujú (pilotné) činnosti miestnych a regionálnych samospráv, ktoré prispievajú k cieľom v oblasti biodiverzity na štátnej úrovni. |
| --- | --- |

49.

Zdôrazňuje význam spolufinancovania projektov EÚ členskými štátmi, aby miestne a regionálne samosprávy mohli žiadať o spolufinancované projekty EÚ v oblasti biodiverzity s cieľom zlepšiť svoju schopnosť využívať možnosti financovania riešení v oblasti biodiverzity a ekologickej infraštruktúry prispôsobené konkrétnym lokalitám v rámci operačných programov fondov EÚ a investovať do nevyhnutného budovania kapacít vo viacerých sektoroch, spolufinancovania a vytvárania sietí. Uznáva tiež význam národných programov financovania, z ktorých sa financujú (pilotné) činnosti miestnych a regionálnych samospráv, ktoré prispievajú k cieľom v oblasti biodiverzity na štátnej úrovni.

| C. | Prvky, ktoré by Európska komisia mala zohľadniť pri preskúmaní stratégie EÚ v oblasti biodiverzity do roku 2020 v polovici jej uplatňovania |
| --- | --- |

C.

| 50. | Domnieva sa, že Európska komisia by pri strednodobom preskúmaní tejto stratégie mala zohľadniť akékoľvek zmeny, ktoré mohli nastať v období od spustenia stratégie v roku 2011 po jej preskúmanie v polovici uplatňovania v roku 2015, predovšetkým nový finančný rámec a fondy EÚ na roky 2014 – 2020, a mnohé opatrenia stratégie, ktoré sa majú zrealizovať pred jej strednodobým preskúmaním. V tejto súvislosti dôrazne podporuje názor Rady, že Európska komisia by mala odporučiť ďalšie opatrenia (15), ktoré by pomohli zvýšiť účinnosť druhej fázy implementácie stratégie, aby sa zabezpečilo dosiahnutie hlavného cieľa stratégie do roku 2020. |
| --- | --- |

50.

Domnieva sa, že Európska komisia by pri strednodobom preskúmaní tejto stratégie mala zohľadniť akékoľvek zmeny, ktoré mohli nastať v období od spustenia stratégie v roku 2011 po jej preskúmanie v polovici uplatňovania v roku 2015, predovšetkým nový finančný rámec a fondy EÚ na roky 2014 – 2020, a mnohé opatrenia stratégie, ktoré sa majú zrealizovať pred jej strednodobým preskúmaním. V tejto súvislosti dôrazne podporuje názor Rady, že Európska komisia by mala odporučiť ďalšie opatrenia (15), ktoré by pomohli zvýšiť účinnosť druhej fázy implementácie stratégie, aby sa zabezpečilo dosiahnutie hlavného cieľa stratégie do roku 2020.

| 51. | Súhlasí s Európskym parlamentom, že zaťažkávacou skúškou odhodlania EÚ dosiahnuť ciele v oblasti biodiverzity bude konečné poskytnutie prostriedkov z fondov EÚ na roky 2014 – 2020 na tento cieľ. Nedostatočná miera začlenenia ochrany biodiverzity do ostatných oblastí politiky EÚ viedla k neúspechu prvej stratégie v roku 2010 (16). Na tento účel je potrebná metodológia na sledovanie výdavkov spojených s biodiverzitou v celom rozpočte EÚ podobná metodológii, ktorá sa pripravuje pre výdavky súvisiace s klimatickými zmenami. |
| --- | --- |

51.

Súhlasí s Európskym parlamentom, že zaťažkávacou skúškou odhodlania EÚ dosiahnuť ciele v oblasti biodiverzity bude konečné poskytnutie prostriedkov z fondov EÚ na roky 2014 – 2020 na tento cieľ. Nedostatočná miera začlenenia ochrany biodiverzity do ostatných oblastí politiky EÚ viedla k neúspechu prvej stratégie v roku 2010 (16). Na tento účel je potrebná metodológia na sledovanie výdavkov spojených s biodiverzitou v celom rozpočte EÚ podobná metodológii, ktorá sa pripravuje pre výdavky súvisiace s klimatickými zmenami.

| 52. | Podčiarkuje dôležitosť ekologizácie ako ústredného prvku spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) z hľadiska dosiahnutia cieľov biodiverzity. Preskúmanie SPP v polovici jej uplatňovania sa musí výraznejšie uberať týmto smerom, aby ekologizácia skutočne prispela k zvýšeniu ekologickej hodnoty vrátane biodiverzity vo vidieckych oblastiach v celej Európe; |
| --- | --- |

52.

Podčiarkuje dôležitosť ekologizácie ako ústredného prvku spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) z hľadiska dosiahnutia cieľov biodiverzity. Preskúmanie SPP v polovici jej uplatňovania sa musí výraznejšie uberať týmto smerom, aby ekologizácia skutočne prispela k zvýšeniu ekologickej hodnoty vrátane biodiverzity vo vidieckych oblastiach v celej Európe;

| 53. | Domnieva sa, že obrovský potenciál ekologickej infraštruktúry je účinným nástrojom na zastavenie straty biodiverzity a zabránenie fragmentácii biotopov, a preto očakáva, že v preskúmaní stratégie sa uvedú kľúčové prvky, ktoré má Európska komisia zvážiť vo svojej správe o pokroku v oblasti ekologickej infraštruktúry očakávanej pred koncom roka 2017, a najmä že sa v ňom pripravia predpoklady na predloženie návrhu na právny predpis EÚ o transeurópskej ekologickej infraštruktúre (TEN-G) v roku 2018, ktorá bude financovaná z rozpočtu EÚ na obdobie po roku 2020. Výbor pritom pripomína svoje odporúčania v tejto súvislosti vydané v minulosti. |
| --- | --- |

53.

Domnieva sa, že obrovský potenciál ekologickej infraštruktúry je účinným nástrojom na zastavenie straty biodiverzity a zabránenie fragmentácii biotopov, a preto očakáva, že v preskúmaní stratégie sa uvedú kľúčové prvky, ktoré má Európska komisia zvážiť vo svojej správe o pokroku v oblasti ekologickej infraštruktúry očakávanej pred koncom roka 2017, a najmä že sa v ňom pripravia predpoklady na predloženie návrhu na právny predpis EÚ o transeurópskej ekologickej infraštruktúre (TEN-G) v roku 2018, ktorá bude financovaná z rozpočtu EÚ na obdobie po roku 2020. Výbor pritom pripomína svoje odporúčania v tejto súvislosti vydané v minulosti.

| 54. | Pripomína svoju žiadosť adresovanú Európskej komisii (17), aby sa do európskych právnych predpisov zaviedol cieľ dosiahnuť nulovú čistú stratu biodiverzity a ekosystémových služieb, pričom sa musia zohľadniť činnosti Európskej komisie v oblasti opatrení 7b stratégie EÚ na podporu biodiverzity do roku 2020. |
| --- | --- |

54.

Pripomína svoju žiadosť adresovanú Európskej komisii (17), aby sa do európskych právnych predpisov zaviedol cieľ dosiahnuť nulovú čistú stratu biodiverzity a ekosystémových služieb, pričom sa musia zohľadniť činnosti Európskej komisie v oblasti opatrení 7b stratégie EÚ na podporu biodiverzity do roku 2020.

| 55. | Vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila program spočívajúci v prijímaní záväzkov a udeľovaní ocenení za výsledky v oblasti biodiverzity pre mestá a regióny, ako aj platformu na výmenu skúseností, a ocenila tak významný a úspešný príspevok miestnych a regionálnych samospráv k vypracovaniu stratégie EÚ v oblasti biodiverzity. Výbor v tejto súvislosti víta nové ocenenie Natura 2000, ktoré je však určené širokej škále zainteresovaných subjektov. |
| --- | --- |

55.

Vyzýva Európsku komisiu, aby vytvorila program spočívajúci v prijímaní záväzkov a udeľovaní ocenení za výsledky v oblasti biodiverzity pre mestá a regióny, ako aj platformu na výmenu skúseností, a ocenila tak významný a úspešný príspevok miestnych a regionálnych samospráv k vypracovaniu stratégie EÚ v oblasti biodiverzity. Výbor v tejto súvislosti víta nové ocenenie Natura 2000, ktoré je však určené širokej škále zainteresovaných subjektov.

| 56. | Žiada, aby Európsky informačný systém pre biodiverzitu (BISE) rozšíril dostupnosť lokalizovanejších údajov s vysokým rozlíšením o ekosystémových službách a ďalších údajov o monitorovaní tým, že zahrnie aj údaje zhromažďované regionálnymi strediskami na monitorovanie biodiverzity a súhrnné údaje o mestách (ako sú hodnotenia miest EÚ vychádzajúce napríklad z indexu biodiverzity v mestách/singapurského indexu) s cieľom podporiť výmenu údajov a informácií medzi mestami a regiónmi, viac regionálne rozlíšené poradenstvo v politike EÚ a uľahčiť vykazovanie zlepšení na regionálnej/miestnej úrovni v Európe. |
| --- | --- |

56.

Žiada, aby Európsky informačný systém pre biodiverzitu (BISE) rozšíril dostupnosť lokalizovanejších údajov s vysokým rozlíšením o ekosystémových službách a ďalších údajov o monitorovaní tým, že zahrnie aj údaje zhromažďované regionálnymi strediskami na monitorovanie biodiverzity a súhrnné údaje o mestách (ako sú hodnotenia miest EÚ vychádzajúce napríklad z indexu biodiverzity v mestách/singapurského indexu) s cieľom podporiť výmenu údajov a informácií medzi mestami a regiónmi, viac regionálne rozlíšené poradenstvo v politike EÚ a uľahčiť vykazovanie zlepšení na regionálnej/miestnej úrovni v Európe.

| 57. | Upozorňuje, že je nevyhnutné, aby EÚ skutočne pokračovala v dialógu a spolupráci so svojimi kľúčovými partnermi v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách, čím by im pomohla vytvoriť alebo náležite prispôsobiť politiku, vďaka ktorej by sa splnili ciele v oblasti biodiverzity stanovené na rok 2020. Miestne a regionálne samosprávy EÚ by mohli samosprávam v krajinách mimo EÚ poskytovať podporu, ktorú potrebujú na to, aby mohli prispieť k dosiahnutiu európskych a celosvetových cieľov v oblasti biodiverzity, a to napríklad výmenou poznatkov a osvedčených postupov a prostredníctvom príslušných zmiešaných poradných výborov a pracovných skupín Výboru regiónov, ako aj prostredníctvom združenia ARLEM a konferencie CORLEAP. V tejto súvislosti apeluje na Európsku komisiu, aby podporila decentralizovanú rozvojovú spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami v EÚ a ich partnermi v rozvojových krajinách v rámci nového nástroja EÚ B4Life (biodiverzita pre život). |
| --- | --- |

57.

Upozorňuje, že je nevyhnutné, aby EÚ skutočne pokračovala v dialógu a spolupráci so svojimi kľúčovými partnermi v kandidátskych krajinách a potenciálnych kandidátskych krajinách, čím by im pomohla vytvoriť alebo náležite prispôsobiť politiku, vďaka ktorej by sa splnili ciele v oblasti biodiverzity stanovené na rok 2020. Miestne a regionálne samosprávy EÚ by mohli samosprávam v krajinách mimo EÚ poskytovať podporu, ktorú potrebujú na to, aby mohli prispieť k dosiahnutiu európskych a celosvetových cieľov v oblasti biodiverzity, a to napríklad výmenou poznatkov a osvedčených postupov a prostredníctvom príslušných zmiešaných poradných výborov a pracovných skupín Výboru regiónov, ako aj prostredníctvom združenia ARLEM a konferencie CORLEAP. V tejto súvislosti apeluje na Európsku komisiu, aby podporila decentralizovanú rozvojovú spoluprácu medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami v EÚ a ich partnermi v rozvojových krajinách v rámci nového nástroja EÚ B4Life (biodiverzita pre život).

| 58. | Žiada, aby sa v stratégii EÚ uznalo a ďalej podporovalo zapojenie miestnych samospráv ako kľúčových partnerov iniciatívy BEST, ktorá podporuje zachovanie a udržateľné využívanie jedinečnej biodiverzity v najodľahlejších regiónoch a v zámorských krajinách a územiach. |
| --- | --- |

58.

Žiada, aby sa v stratégii EÚ uznalo a ďalej podporovalo zapojenie miestnych samospráv ako kľúčových partnerov iniciatívy BEST, ktorá podporuje zachovanie a udržateľné využívanie jedinečnej biodiverzity v najodľahlejších regiónoch a v zámorských krajinách a územiach.

| D. | Prvky, ktoré by Európska komisia mala zohľadniť v budúcej správe o rozhodnutí DBD X/22 určenej DBD. |
| --- | --- |

D.

| 59. | Žiada Európsku komisiu, aby zdôraznila, že rozhodnutiu DBD X/22 a jeho implementácii v Európe pripisuje zásadný význam. |
| --- | --- |

59.

Žiada Európsku komisiu, aby zdôraznila, že rozhodnutiu DBD X/22 a jeho implementácii v Európe pripisuje zásadný význam.

| 60. | Žiada Európsku komisiu vyzdvihnúť konsenzus, ktorý sa v EÚ dosiahol o tom, že je absolútne nevyhnutné, aby inštitúcie EÚ, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy uplatňovali viacúrovňový, kooperatívny a integrovaný prístup pri dosahovaní cieľov z Aiči týkajúcich sa biodiverzity a s nimi súvisiacich cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity. Hoci sa už podarilo dosiahnuť značný pokrok týmto smerom a v rôznych členských štátoch existuje niekoľko osvedčených postupov, možno tušiť, že tento proces viacúrovňovej spolupráce a riadenia ešte stále nie je dostatočne zavedený v celej EÚ a treba v tomto smere urobiť ďalšie zlepšenia. |
| --- | --- |

60.

Žiada Európsku komisiu vyzdvihnúť konsenzus, ktorý sa v EÚ dosiahol o tom, že je absolútne nevyhnutné, aby inštitúcie EÚ, členské štáty a miestne a regionálne samosprávy uplatňovali viacúrovňový, kooperatívny a integrovaný prístup pri dosahovaní cieľov z Aiči týkajúcich sa biodiverzity a s nimi súvisiacich cieľov stratégie EÚ v oblasti biodiverzity. Hoci sa už podarilo dosiahnuť značný pokrok týmto smerom a v rôznych členských štátoch existuje niekoľko osvedčených postupov, možno tušiť, že tento proces viacúrovňovej spolupráce a riadenia ešte stále nie je dostatočne zavedený v celej EÚ a treba v tomto smere urobiť ďalšie zlepšenia.

| 61. | Vyzýva Európsku komisiu, aby vo svojich správach uznala aktívne zapojenie viacerých miestnych a regionálnych samospráv z EÚ do celosvetových aktivít a sietí zameraných na biodiverzitu, vrátane poradných výborov zriadených na základe rozhodnutia DBD X/22, ako je Poradný výbor samospráv na nižšej ako celoštátnej úrovni a Poradný výbor miest v rámci Svetovej aliancie pre činnosť v oblasti biodiverzity na miestnej a nižšej ako celoštátnej úrovni. |
| --- | --- |

61.

Vyzýva Európsku komisiu, aby vo svojich správach uznala aktívne zapojenie viacerých miestnych a regionálnych samospráv z EÚ do celosvetových aktivít a sietí zameraných na biodiverzitu, vrátane poradných výborov zriadených na základe rozhodnutia DBD X/22, ako je Poradný výbor samospráv na nižšej ako celoštátnej úrovni a Poradný výbor miest v rámci Svetovej aliancie pre činnosť v oblasti biodiverzity na miestnej a nižšej ako celoštátnej úrovni.

| 62. | Oceňuje príspevok Európskej komisie k rozhodnutiu DBD X/22 prostredníctvom tohto výhľadového stanoviska a spolupráce na súvisiacej štúdii výboru a jeho zapojením do spoločného implementačného rámca stratégie EÚ, ďalej napríklad podporou budovania kapacít a výmeny osvedčených postupov prostredníctvom programov LIFE a INTERREG, ako aj novými príležitosťami v novom bio-geografickom procese a jeho platforme Natura 2000. |
| --- | --- |

62.

Oceňuje príspevok Európskej komisie k rozhodnutiu DBD X/22 prostredníctvom tohto výhľadového stanoviska a spolupráce na súvisiacej štúdii výboru a jeho zapojením do spoločného implementačného rámca stratégie EÚ, ďalej napríklad podporou budovania kapacít a výmeny osvedčených postupov prostredníctvom programov LIFE a INTERREG, ako aj novými príležitosťami v novom bio-geografickom procese a jeho platforme Natura 2000.

| 63. | Povzbudzuje Európsku komisiu k tomu, aby v správe o rozhodnutí X/22 určenej DBD zahrnula špecifickú úlohu miestnych a regionálnych samospráv medzi externú činnosť EÚ ako jedno z kľúčových opatrení, ktorému chce EÚ venovať väčšiu pozornosť s cieľom preskúmať s jeho pomocou ďalšie spôsoby podpory decentralizovanej spolupráce medzi európskymi miestnymi a regionálnymi samosprávami a rovnakými samosprávami v krajinách susediacich s EÚ v oblasti udržateľného riadenia biodiverzity a ekosystémov vo vzťahu k opatreniu g) podľa rozhodnutia DBD X/22. |
| --- | --- |

63.

Povzbudzuje Európsku komisiu k tomu, aby v správe o rozhodnutí X/22 určenej DBD zahrnula špecifickú úlohu miestnych a regionálnych samospráv medzi externú činnosť EÚ ako jedno z kľúčových opatrení, ktorému chce EÚ venovať väčšiu pozornosť s cieľom preskúmať s jeho pomocou ďalšie spôsoby podpory decentralizovanej spolupráce medzi európskymi miestnymi a regionálnymi samosprávami a rovnakými samosprávami v krajinách susediacich s EÚ v oblasti udržateľného riadenia biodiverzity a ekosystémov vo vzťahu k opatreniu g) podľa rozhodnutia DBD X/22.

V Bruseli 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

(1)  COM(2011) 244 final.

1

(2)  Závery Rady pre životné prostredie z 21. júna a 19. decembra 2011.

2

(3)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12268.

3

(4)  V stanovisku sa pojem „miestne a regionálne samosprávy“ používa v rovnakom význame, ako sa používa v kontexte EÚ, to znamená „miestne samosprávy a samosprávy na nižšej ako národnej úrovni“. V kontexte OSN a DBD sa regióny chápu ako nadnárodné regióny resp. regióny sveta.

4

(5)  CDR273-2011_FIN_AC, COR 2014-01728-00-00-RES-TRA.

5

(6)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288.

6

(7)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=13169.

7

(8)  CdR 112/2010 fin.

8

(9)  Závery zo zasadnutia Rady pre životné prostredie, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/SK/envir/115624.pdf.

9

(10)  Štúdia Ecologic/ICLEI, jún 2014, http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Pages/studies-2014.aspx

10

(11)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

11

(12)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

12

(13)  Návrh Európskej komisie COM(2013) 620 final.

13

(14)  CdR 86/2012 fin.

14

(15)  Závery Rady pre životné prostredie z 19. decembra 2011.

15

(16)  Uznesenie EP 2011/2307(INI).

16

(17)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC.

17

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/53

---

Stanovisko Výboru regiónov – Plnenie rozpočtu EÚ

2014/C 271/10

| Spravodajca | Adam Struzik (PL/EĽS), maršálek Mazowieckeho vojvodstva |
| --- | --- |

Spravodajca

Adam Struzik (PL/EĽS), maršálek Mazowieckeho vojvodstva

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | upozorňuje, že je to po prvý raz, čo vypracoval stanovisko o plnení rozpočtu EÚ, aby predstavil názory miestnych a regionálnych samospráv na súčasný finančný rámec, ako aj na finančný výhľad na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

1.

upozorňuje, že je to po prvý raz, čo vypracoval stanovisko o plnení rozpočtu EÚ, aby predstavil názory miestnych a regionálnych samospráv na súčasný finančný rámec, ako aj na finančný výhľad na roky 2014 – 2020.

| 2. | Podotýka, že v snahe zabezpečiť, aby bolo stanovisko o plnení rozpočtu EÚ čo najkvalitnejšie, bol medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami vykonaný prieskum (1), ktorý sa stretol s veľkým ohlasom, čo dokazuje, že o túto problematiku je záujem, a svedčí o chuti spolupracovať pri riešení problémov a spoločne sa usilovať využiť potenciál spočívajúci v územnom prístupe. |
| --- | --- |

2.

Podotýka, že v snahe zabezpečiť, aby bolo stanovisko o plnení rozpočtu EÚ čo najkvalitnejšie, bol medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami vykonaný prieskum (1), ktorý sa stretol s veľkým ohlasom, čo dokazuje, že o túto problematiku je záujem, a svedčí o chuti spolupracovať pri riešení problémov a spoločne sa usilovať využiť potenciál spočívajúci v územnom prístupe.

| 3. | Zdôrazňuje, že rozpočet EÚ je veľmi dôležitým nástrojom na dosahovanie cieľov Európskej únie. Jeho úlohu treba vyzdvihnúť najmä teraz, keď kríza verejných financií v mnohých krajinách stále pretrváva a keď je nevyhnutné podporiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, vytvárať pracovné miesta a propagovať spoločné európske hodnoty. |
| --- | --- |

3.

Zdôrazňuje, že rozpočet EÚ je veľmi dôležitým nástrojom na dosahovanie cieľov Európskej únie. Jeho úlohu treba vyzdvihnúť najmä teraz, keď kríza verejných financií v mnohých krajinách stále pretrváva a keď je nevyhnutné podporiť konkurencieschopnosť európskeho hospodárstva, vytvárať pracovné miesta a propagovať spoločné európske hodnoty.

| 4. | Podotýka, že rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na dosahovanie cieľov Európskej únie, ktoré boli stanovené v zmluvách a dohodnuté na najvyššej politickej úrovni (medzi Radou, Európskym parlamentom a Európskou komisiou), zároveň však zabezpečuje nevyhnutnú pomoc pri realizácii cieľov verejnej politiky, ktorá sa uskutočňuje na úrovni členských štátov, ako aj opatrení, ktoré zavádzajú miestne a regionálne samosprávy. V tejto súvislosti sa domnieva, že prístup zameraný viac na výsledky umožní lepšie zvoliť ciele a nástroje, ktoré budú odzrkadľovať odlišnú situáciu v jednotlivých oblastiach EÚ, čím sa zároveň zvýši účinnosť a efektívnosť rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

4.

Podotýka, že rozpočet EÚ poskytuje prostriedky na dosahovanie cieľov Európskej únie, ktoré boli stanovené v zmluvách a dohodnuté na najvyššej politickej úrovni (medzi Radou, Európskym parlamentom a Európskou komisiou), zároveň však zabezpečuje nevyhnutnú pomoc pri realizácii cieľov verejnej politiky, ktorá sa uskutočňuje na úrovni členských štátov, ako aj opatrení, ktoré zavádzajú miestne a regionálne samosprávy. V tejto súvislosti sa domnieva, že prístup zameraný viac na výsledky umožní lepšie zvoliť ciele a nástroje, ktoré budú odzrkadľovať odlišnú situáciu v jednotlivých oblastiach EÚ, čím sa zároveň zvýši účinnosť a efektívnosť rozpočtu EÚ.

| 5. | Konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy sa na plnení rozpočtu EÚ podieľajú ako priami príjemcovia a zároveň ako správcovia európskych prostriedkov, avšak o zodpovednosť za plnenie rozpočtu na miestnej a regionálnej úrovni sa delia s členskými štátmi, Európskou komisiou a inými európskymi inštitúciami. |
| --- | --- |

5.

Konštatuje, že miestne a regionálne samosprávy sa na plnení rozpočtu EÚ podieľajú ako priami príjemcovia a zároveň ako správcovia európskych prostriedkov, avšak o zodpovednosť za plnenie rozpočtu na miestnej a regionálnej úrovni sa delia s členskými štátmi, Európskou komisiou a inými európskymi inštitúciami.

| 6. | Oceňuje, že na základe právnych predpisov, ktoré sa týkajú programového obdobia 2014 – 2020, sa úloha územného rozmeru pri realizácii európskych politík posilnila, vďaka čomu sa ešte viac posilní aj úloha miestnych a regionálnych orgánov pri plnení rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

6.

Oceňuje, že na základe právnych predpisov, ktoré sa týkajú programového obdobia 2014 – 2020, sa úloha územného rozmeru pri realizácii európskych politík posilnila, vďaka čomu sa ešte viac posilní aj úloha miestnych a regionálnych orgánov pri plnení rozpočtu EÚ.

| 7. | Toto stanovisko sa zameriava na fondy, ktoré majú pre miestne a regionálne samosprávy najväčší význam, a to najmä na európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF): Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézny fond, Európsky sociálny fond (ESF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF), ale poukazuje aj na to, že pre dosiahnutie rozvojových cieľov stanovených na európskej, národnej, ako aj na regionálnej a miestnej úrovni, sú dôležité aj ďalšie fondy, ako napríklad Horizont 2020. |
| --- | --- |

7.

Toto stanovisko sa zameriava na fondy, ktoré majú pre miestne a regionálne samosprávy najväčší význam, a to najmä na európske štrukturálne a investičné fondy (EŠIF): Európsky fond regionálneho rozvoja (EFRR), Kohézny fond, Európsky sociálny fond (ESF), Európsky poľnohospodársky fond pre rozvoj vidieka (EPFRV) a Európsky námorný a rybársky fond (ENRF), ale poukazuje aj na to, že pre dosiahnutie rozvojových cieľov stanovených na európskej, národnej, ako aj na regionálnej a miestnej úrovni, sú dôležité aj ďalšie fondy, ako napríklad Horizont 2020.

Rýchlosť plnenia rozpočtu

| 8. | Konštatuje, že vzhľadom na súčasnú sociálno-hospodársku situáciu, ako aj na skutočnosť, že právny rámec pre fondy EÚ na roky 2007 – 2013 bol prijatý neskoro a že mnohé európske politiky boli vytvorené v záujme dosiahnutia dlhodobých štrukturálnych cieľov, a nie na podporu krátkodobých účinkov na strane ponuky, by sa rýchlosť plnenia rozpočtu EÚ mala hodnotiť ako uspokojivá. |
| --- | --- |

8.

Konštatuje, že vzhľadom na súčasnú sociálno-hospodársku situáciu, ako aj na skutočnosť, že právny rámec pre fondy EÚ na roky 2007 – 2013 bol prijatý neskoro a že mnohé európske politiky boli vytvorené v záujme dosiahnutia dlhodobých štrukturálnych cieľov, a nie na podporu krátkodobých účinkov na strane ponuky, by sa rýchlosť plnenia rozpočtu EÚ mala hodnotiť ako uspokojivá.

| 9. | So znepokojením konštatuje, že napriek celkovo uspokojivej rýchlosti plnenia rozpočtu EÚ, medzi členskými štátmi a jednotlivými fondmi existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o mieru plnenia rozpočtu. |
| --- | --- |

9.

So znepokojením konštatuje, že napriek celkovo uspokojivej rýchlosti plnenia rozpočtu EÚ, medzi členskými štátmi a jednotlivými fondmi existujú veľké rozdiely, pokiaľ ide o mieru plnenia rozpočtu.

| 10. | Konštatuje, že rozdiely v rýchlosti plnenia rozpočtu medzi jednotlivými štátmi zapríčiňuje množstvo faktorov, avšak len niektoré z nich priamo súvisia s realizáciou výdavkov na úrovni miestnych a regionálnych samospráv. Na rýchlosť plnenia rozpočtu EÚ vplývajú okrem iného tieto faktory:






  — | účinnosť systému riadenia v jednotlivých členských štátoch, |
| --- | --- | --- |

10.

Konštatuje, že rozdiely v rýchlosti plnenia rozpočtu medzi jednotlivými štátmi zapríčiňuje množstvo faktorov, avšak len niektoré z nich priamo súvisia s realizáciou výdavkov na úrovni miestnych a regionálnych samospráv. Na rýchlosť plnenia rozpočtu EÚ vplývajú okrem iného tieto faktory:

—

účinnosť systému riadenia v jednotlivých členských štátoch,

| — | rozdiely v interných pravidlách jednotlivých fondov a v ich zložitosti, |
| --- | --- |

—

rozdiely v interných pravidlách jednotlivých fondov a v ich zložitosti,

| — | kvalita vnútroštátnych právnych rámcov, |
| --- | --- |

—

kvalita vnútroštátnych právnych rámcov,

| — | dostupnosť finančných prostriedkov na spolufinancovanie, |
| --- | --- |

—

dostupnosť finančných prostriedkov na spolufinancovanie,

| — | administratívne kapacity, |
| --- | --- |

—

administratívne kapacity,

| — | efektívnosť systémov koordinácie, viacúrovňového riadenia a partnerstva. |
| --- | --- |

—

efektívnosť systémov koordinácie, viacúrovňového riadenia a partnerstva.

| 11. | Podotýka, že podľa názoru miestnych a regionálnych orgánov najväčší vplyv na rýchlosť plnenia rozpočtu EÚ na európskej úrovni majú členské štáty, zatiaľ čo na rýchlosť realizácie projektov spolufinancovaných z rozpočtu EÚ majú najväčší vplyv administratívne kapacity miestnych a regionálnych orgánov, na druhom mieste je dostupnosť prostriedkov (verejných a štátnych) na spolufinancovanie a zložitosť pravidiel jednotlivých fondov. |
| --- | --- |

11.

Podotýka, že podľa názoru miestnych a regionálnych orgánov najväčší vplyv na rýchlosť plnenia rozpočtu EÚ na európskej úrovni majú členské štáty, zatiaľ čo na rýchlosť realizácie projektov spolufinancovaných z rozpočtu EÚ majú najväčší vplyv administratívne kapacity miestnych a regionálnych orgánov, na druhom mieste je dostupnosť prostriedkov (verejných a štátnych) na spolufinancovanie a zložitosť pravidiel jednotlivých fondov.

| 12. | V tejto súvislosti sa domnieva, že sťažnosti, podľa ktorých za pomalú realizáciu projektov spolufinancovaných z rozpočtu EÚ môžu slabé administratívne kapacity miestnych a regionálnych orgánov, sú len čiastočne opodstatnené. Miestne a regionálne orgány si uvedomujú, že ich vlastné administratívne kapacity sú často nepostačujúce, ale na rýchlosť čerpania prostriedkov z eurofondov na miestnej a regionálnej úrovni majú vplyv aj aspekty, ktoré sú v právomoci členských štátov a Európskej komisie. |
| --- | --- |

12.

V tejto súvislosti sa domnieva, že sťažnosti, podľa ktorých za pomalú realizáciu projektov spolufinancovaných z rozpočtu EÚ môžu slabé administratívne kapacity miestnych a regionálnych orgánov, sú len čiastočne opodstatnené. Miestne a regionálne orgány si uvedomujú, že ich vlastné administratívne kapacity sú často nepostačujúce, ale na rýchlosť čerpania prostriedkov z eurofondov na miestnej a regionálnej úrovni majú vplyv aj aspekty, ktoré sú v právomoci členských štátov a Európskej komisie.

| 13. | Vzhľadom na tieto skutočnosti žiada členské štáty o väčšiu spoluprácu a koordináciu opatrení s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri príprave operačných programov a konkrétnych realizačných riešení, aby sa zabezpečilo čo najrýchlejšie a najkvalitnejšie využívanie prostriedkov z fondov EÚ, a tiež aby sa zminimalizovala záťaž pre príjemcov. |
| --- | --- |

13.

Vzhľadom na tieto skutočnosti žiada členské štáty o väčšiu spoluprácu a koordináciu opatrení s miestnymi a regionálnymi orgánmi pri príprave operačných programov a konkrétnych realizačných riešení, aby sa zabezpečilo čo najrýchlejšie a najkvalitnejšie využívanie prostriedkov z fondov EÚ, a tiež aby sa zminimalizovala záťaž pre príjemcov.

| 14. | Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v súvislosti s novým finančným výhľadom zaujali aktívnejší prístup a vytvorili pre miestne a regionálne orgány informačné a vzdelávacie programy s cieľom zrýchliť a skvalitniť plnenie rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

14.

Vyzýva Európsku komisiu a členské štáty, aby v súvislosti s novým finančným výhľadom zaujali aktívnejší prístup a vytvorili pre miestne a regionálne orgány informačné a vzdelávacie programy s cieľom zrýchliť a skvalitniť plnenie rozpočtu EÚ.

| 15. | Upozorňuje, že rýchlosť plnenia rozpočtu by mohlo ovplyvniť aj to, keby Európska komisia vyzdvihovala najlepšie príklady projektov, najmä v oblastiach, ktoré si vyžadujú integrovaný prístup so zapojením viacerých fondov, programov a partnerov, ako aj projektov, ktoré sa realizujú v rámci takých nových nástrojov, ako sú integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou. |
| --- | --- |

15.

Upozorňuje, že rýchlosť plnenia rozpočtu by mohlo ovplyvniť aj to, keby Európska komisia vyzdvihovala najlepšie príklady projektov, najmä v oblastiach, ktoré si vyžadujú integrovaný prístup so zapojením viacerých fondov, programov a partnerov, ako aj projektov, ktoré sa realizujú v rámci takých nových nástrojov, ako sú integrované územné investície a miestny rozvoj vedený komunitou.

| 16. | Okrem toho upozorňuje aj na ďalšie možnosti ako urýchliť realizáciu projektov spolufinancovaných z prostriedkov EÚ na úrovni miestnych a regionálnych samospráv:






  — | venovať viac pozornosti zjednodušeniu postupov pre príjemcov, |
| --- | --- | --- |

16.

Okrem toho upozorňuje aj na ďalšie možnosti ako urýchliť realizáciu projektov spolufinancovaných z prostriedkov EÚ na úrovni miestnych a regionálnych samospráv:

—

venovať viac pozornosti zjednodušeniu postupov pre príjemcov,

| — | zabezpečiť, aby členské štáty včas splnili podmienky ex ante, ktoré vo väčšine prípadov presahujú rámec právomocí miestnych a regionálnych orgánov, |
| --- | --- |

—

zabezpečiť, aby členské štáty včas splnili podmienky ex ante, ktoré vo väčšine prípadov presahujú rámec právomocí miestnych a regionálnych orgánov,

| — | vo väčšom rozsahu uplatňovať zjednodušené náklady, |
| --- | --- |

—

vo väčšom rozsahu uplatňovať zjednodušené náklady,

| — | využívať maximálnu mieru spolufinancovania zo strany EÚ, |
| --- | --- |

—

využívať maximálnu mieru spolufinancovania zo strany EÚ,

| — | zjednodušiť prístup k iným finančným nástrojom jednotlivých krajín, súkromného sektora a EIB, |
| --- | --- |

—

zjednodušiť prístup k iným finančným nástrojom jednotlivých krajín, súkromného sektora a EIB,

| — | Európska komisia by mala zvážiť možnosť upustiť od požiadavky zahŕňať spolufinancovanie projektov EÚ do výpočtu deficitu sektora verejných financií. |
| --- | --- |

—

Európska komisia by mala zvážiť možnosť upustiť od požiadavky zahŕňať spolufinancovanie projektov EÚ do výpočtu deficitu sektora verejných financií.

| 17. | Je presvedčený, že nové pravidlá týkajúce sa EŠIF budú mať pozitívny vplyv na rýchlosť realizácie projektov spolufinancovaných z rozpočtu EÚ na úrovni miestnych a regionálnych samospráv. Avšak v súčasnej fáze, keď sa pripravuje spustenie finančného výhľadu na roky 2014 – 2020, nie je možné odhadnúť, do akej miery a v akých oblastiach dôjde k takémuto urýchleniu. |
| --- | --- |

17.

Je presvedčený, že nové pravidlá týkajúce sa EŠIF budú mať pozitívny vplyv na rýchlosť realizácie projektov spolufinancovaných z rozpočtu EÚ na úrovni miestnych a regionálnych samospráv. Avšak v súčasnej fáze, keď sa pripravuje spustenie finančného výhľadu na roky 2014 – 2020, nie je možné odhadnúť, do akej miery a v akých oblastiach dôjde k takémuto urýchleniu.

| 18. | Oceňuje, že Európska komisia zverejnila Konečnú tabuľku hodnotenia pokroku v dosahovaní zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020 (2). |
| --- | --- |

18.

Oceňuje, že Európska komisia zverejnila Konečnú tabuľku hodnotenia pokroku v dosahovaní zjednodušenia VFR na obdobie rokov 2014 – 2020 (2).

| 19. | Pokiaľ ide o nasledujúce programové obdobie (po roku 2020), žiada, aby sa zlepšila kvalita a efektívnosť dialógu medzi európskymi inštitúciami a členskými štátmi v tejto súvislosti s cieľom predstaviť návrhy nariadení, viesť rokovania a ukončiť diskusie o legislatívnych návrhoch v dostatočnom predstihu, aby sa rozpočet EÚ mohol začať plniť od začiatku roku 2021. |
| --- | --- |

19.

Pokiaľ ide o nasledujúce programové obdobie (po roku 2020), žiada, aby sa zlepšila kvalita a efektívnosť dialógu medzi európskymi inštitúciami a členskými štátmi v tejto súvislosti s cieľom predstaviť návrhy nariadení, viesť rokovania a ukončiť diskusie o legislatívnych návrhoch v dostatočnom predstihu, aby sa rozpočet EÚ mohol začať plniť od začiatku roku 2021.

| 20. | Konštatuje, že kompletné štatistické údaje o účasti miestnych a regionálnych samospráv na plnení rozpočtu EÚ nie sú k dispozícii. Vyzýva preto Európsku komisiu a členské štáty, aby pravidelne zverejňovali údaje týkajúce sa tejto otázky (a to aj vo výročných správach o plnení rozpočtu a pravidelnej správe o súdržnosti) a aby uskutočňovali pravidelné hodnotenia na túto tému, o ktorých by sa malo diskutovať s Výborom regiónov. |
| --- | --- |

20.

Konštatuje, že kompletné štatistické údaje o účasti miestnych a regionálnych samospráv na plnení rozpočtu EÚ nie sú k dispozícii. Vyzýva preto Európsku komisiu a členské štáty, aby pravidelne zverejňovali údaje týkajúce sa tejto otázky (a to aj vo výročných správach o plnení rozpočtu a pravidelnej správe o súdržnosti) a aby uskutočňovali pravidelné hodnotenia na túto tému, o ktorých by sa malo diskutovať s Výborom regiónov.

Výskyt chýb a ďalšie otázky spojené s riadením

| 21. | Upozorňuje, že podľa údajov Európskej komisie a Európskeho dvora audítorov najviac sa robia chyby v týchto oblastiach:






  — | neoprávnenosť výdavkov, |
| --- | --- | --- |

21.

Upozorňuje, že podľa údajov Európskej komisie a Európskeho dvora audítorov najviac sa robia chyby v týchto oblastiach:

—

neoprávnenosť výdavkov,

| — | nedodržiavanie pravidiel verejného obstarávania. |
| --- | --- |

—

nedodržiavanie pravidiel verejného obstarávania.

| 22. | Konštatuje, že náklady na kontrolu auditu výdavkov na súdržnosť sa môžu odhadnúť na približne 860 miliónov EUR, t. j. 0,2 % z celkového rozpočtu EFRR/Kohézneho fondu a ESF (3). |
| --- | --- |

22.

Konštatuje, že náklady na kontrolu auditu výdavkov na súdržnosť sa môžu odhadnúť na približne 860 miliónov EUR, t. j. 0,2 % z celkového rozpočtu EFRR/Kohézneho fondu a ESF (3).

| 23. | Oceňuje, že od roku 2009 Dvor audítorov konštatuje, že miera nezrovnalostí vo výdavkoch spojených so súdržnosťou zaznamenaná v programovom období 2007 – 2013 je jednoznačne nižšia ako miera zaznamenaná v rokoch 2000 – 2006 (4). |
| --- | --- |

23.

Oceňuje, že od roku 2009 Dvor audítorov konštatuje, že miera nezrovnalostí vo výdavkoch spojených so súdržnosťou zaznamenaná v programovom období 2007 – 2013 je jednoznačne nižšia ako miera zaznamenaná v rokoch 2000 – 2006 (4).

| 24. | Potvrdzuje, že výskyt chýb v týchto oblastiach nesvedčí o zneužívaní finančných prostriedkov (podvody), ale skôr ukazuje, do akej miery sú skupiny príjemcov, ako sú miestne a regionálne samosprávy, schopné dodržiavať stanovené pravidlá a aká je kvalita vnútroštátnych a európskych systémov koordinácie, kontroly a riadenia. |
| --- | --- |

24.

Potvrdzuje, že výskyt chýb v týchto oblastiach nesvedčí o zneužívaní finančných prostriedkov (podvody), ale skôr ukazuje, do akej miery sú skupiny príjemcov, ako sú miestne a regionálne samosprávy, schopné dodržiavať stanovené pravidlá a aká je kvalita vnútroštátnych a európskych systémov koordinácie, kontroly a riadenia.

| 25. | V tejto súvislosti podotýka, že na to, aby sa znížil počet chýb v týchto dvoch oblastiach, je nevyhnutná spolupráca miestnych a regionálnych orgánov, členských štátov, Európskej komisie a ostatných európskych inštitúcií. Preto vyzýva, aby sa posilnila spolupráca nielen vo fáze využívania programov a realizácie projektov spolufinancovaných z prostriedkov EÚ, ale aj pri navrhovaní právnych predpisov a usmernení. Upozorňuje, že je nevyhnutné, aby útvary Komisie overovali, či vnútroštátne systémy spĺňajú požiadavky oprávnenosti a či sa pri verejnom obstarávaní dodržiavajú európske právne predpisy, skôr, než sa programy a projekty rozbehnú, a nie len počas ich realizácie. |
| --- | --- |

25.

V tejto súvislosti podotýka, že na to, aby sa znížil počet chýb v týchto dvoch oblastiach, je nevyhnutná spolupráca miestnych a regionálnych orgánov, členských štátov, Európskej komisie a ostatných európskych inštitúcií. Preto vyzýva, aby sa posilnila spolupráca nielen vo fáze využívania programov a realizácie projektov spolufinancovaných z prostriedkov EÚ, ale aj pri navrhovaní právnych predpisov a usmernení. Upozorňuje, že je nevyhnutné, aby útvary Komisie overovali, či vnútroštátne systémy spĺňajú požiadavky oprávnenosti a či sa pri verejnom obstarávaní dodržiavajú európske právne predpisy, skôr, než sa programy a projekty rozbehnú, a nie len počas ich realizácie.

| 26. | Pripomína, že v prípade zistenia nezrovnalostí sa vykonávajú finančné opravy, čo má dosah nielen na rýchlosť využívania fondov EÚ, ale zároveň sa tým zmenšuje pravdepodobnosť, že očakávané výsledky budú dosiahnuté. |
| --- | --- |

26.

Pripomína, že v prípade zistenia nezrovnalostí sa vykonávajú finančné opravy, čo má dosah nielen na rýchlosť využívania fondov EÚ, ale zároveň sa tým zmenšuje pravdepodobnosť, že očakávané výsledky budú dosiahnuté.

| 27. | Oceňuje, že pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov sa budú v novom programovom období uplatňovať pružnejšie. V tejto súvislosti treba ako obzvlášť pozitívne vyzdvihnúť návrhy v rámci ESF, ktoré umožňujú vo väčšom rozsahu využívať jednorazové platby a paušálne sadzby namiesto úhrady skutočných nákladov. Mala by sa tým znížiť administratívna záťaž pre príjemcov, avšak Komisia musí pozorne monitorovať situáciu a nabádať váhajúce členské štáty, aby navrhnuté mechanizmy zjednodušenia využívali. |
| --- | --- |

27.

Oceňuje, že pravidlá týkajúce sa oprávnenosti výdavkov sa budú v novom programovom období uplatňovať pružnejšie. V tejto súvislosti treba ako obzvlášť pozitívne vyzdvihnúť návrhy v rámci ESF, ktoré umožňujú vo väčšom rozsahu využívať jednorazové platby a paušálne sadzby namiesto úhrady skutočných nákladov. Mala by sa tým znížiť administratívna záťaž pre príjemcov, avšak Komisia musí pozorne monitorovať situáciu a nabádať váhajúce členské štáty, aby navrhnuté mechanizmy zjednodušenia využívali.

| 28. | Keďže zjednodušené náklady sa nevzťahujú na projekty realizované v rámci verejného obstarávania, vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zaviesť podobné zjednodušenia pre projekty, ktoré sú financované z iných fondov ako ESF. |
| --- | --- |

28.

Keďže zjednodušené náklady sa nevzťahujú na projekty realizované v rámci verejného obstarávania, vyzýva Komisiu, aby preskúmala možnosť zaviesť podobné zjednodušenia pre projekty, ktoré sú financované z iných fondov ako ESF.

| 29. | Uznáva kroky, ktoré boli doposiaľ uskutočnené v záujme zosúladenia pravidiel a postupov pre všetky EŠIF, upozorňuje však, že medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami panuje veľká neistota v súvislosti s tým, ako môžu tieto nové predpisy uľahčiť realizáciu alebo zlepšiť možnosti koordinácie medzi EŠIF a inými vonkajšími fondmi, ako je napríklad Horizont 2020. Európska komisia, Európsky dvor audítorov a členské štáty by preto mali zorganizovať informačnú a vzdelávaciu kampaň vrátane školení na podporu využívania modelov zjednodušených nákladov (5). |
| --- | --- |

29.

Uznáva kroky, ktoré boli doposiaľ uskutočnené v záujme zosúladenia pravidiel a postupov pre všetky EŠIF, upozorňuje však, že medzi miestnymi a regionálnymi samosprávami panuje veľká neistota v súvislosti s tým, ako môžu tieto nové predpisy uľahčiť realizáciu alebo zlepšiť možnosti koordinácie medzi EŠIF a inými vonkajšími fondmi, ako je napríklad Horizont 2020. Európska komisia, Európsky dvor audítorov a členské štáty by preto mali zorganizovať informačnú a vzdelávaciu kampaň vrátane školení na podporu využívania modelov zjednodušených nákladov (5).

| 30. | Podotýka, že k zníženiu výskytu nezrovnalostí by malo prispieť stanovenie spoločných základných pravidiel pre všetky EŠIF, ako aj vytvorenie vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa oprávnenosti výdavkov, ktoré by podľa špecifických miestnych potrieb navrhli členské štáty. |
| --- | --- |

30.

Podotýka, že k zníženiu výskytu nezrovnalostí by malo prispieť stanovenie spoločných základných pravidiel pre všetky EŠIF, ako aj vytvorenie vnútroštátnych predpisov týkajúcich sa oprávnenosti výdavkov, ktoré by podľa špecifických miestnych potrieb navrhli členské štáty.

| 31. | Pokiaľ ide o systémy kontroly, navrhuje, aby sa viac pozornosti venovalo zabezpečeniu koordinácie medzi kontrolami, ktoré vykonávajú rôzne riadiace a audítorské orgány: národné, regionálne, Európska komisia a Európsky dvor audítorov. Pripomína, že kontroly musia plniť svoj účel: zlepšovať kvalitu realizácie projektov. V tejto súvislosti pripomína, že podľa názoru miestnych a regionálnych orgánov finančné opravy sú často neprimerané rozsahu nezrovnalostí. |
| --- | --- |

31.

Pokiaľ ide o systémy kontroly, navrhuje, aby sa viac pozornosti venovalo zabezpečeniu koordinácie medzi kontrolami, ktoré vykonávajú rôzne riadiace a audítorské orgány: národné, regionálne, Európska komisia a Európsky dvor audítorov. Pripomína, že kontroly musia plniť svoj účel: zlepšovať kvalitu realizácie projektov. V tejto súvislosti pripomína, že podľa názoru miestnych a regionálnych orgánov finančné opravy sú často neprimerané rozsahu nezrovnalostí.

| 32. | Má obavy z toho, že v dôsledku nedostatočných administratívnych kapacít a zdrojov orgány auditu čoraz viac prenechávajú svoju audítorskú prácu na súkromné audítorské firmy (48 %), čím sa zvyšujú celkové verejné náklady na audit a stráca kontrola nad plánovaním projektov. |
| --- | --- |

32.

Má obavy z toho, že v dôsledku nedostatočných administratívnych kapacít a zdrojov orgány auditu čoraz viac prenechávajú svoju audítorskú prácu na súkromné audítorské firmy (48 %), čím sa zvyšujú celkové verejné náklady na audit a stráca kontrola nad plánovaním projektov.

Problémy s likviditou rozpočtu EÚ a problémy v oblasti finančného plánovania

| 33. | Konštatuje, že z roka na rok je čoraz ťažšie zabezpečiť stály prísun finančných prostriedkov od členských štátov do rozpočtu EÚ. Svedčí o tom čoraz väčší počet nesplatených pohľadávok na konci každého rozpočtového roka. |
| --- | --- |

33.

Konštatuje, že z roka na rok je čoraz ťažšie zabezpečiť stály prísun finančných prostriedkov od členských štátov do rozpočtu EÚ. Svedčí o tom čoraz väčší počet nesplatených pohľadávok na konci každého rozpočtového roka.

| 34. | Upozorňuje, že tento problém môže mať značný dosah na činnosť miestnych a regionálnych orgánov v podobe dlhšieho čakania na refundáciu nákladov, čo je obzvlášť znepokojujúce v krajinách, ktoré kríza zasiahla najviac. |
| --- | --- |

34.

Upozorňuje, že tento problém môže mať značný dosah na činnosť miestnych a regionálnych orgánov v podobe dlhšieho čakania na refundáciu nákladov, čo je obzvlášť znepokojujúce v krajinách, ktoré kríza zasiahla najviac.

| 35. | Konštatuje, že príčinou nárastu nesplatených pohľadávok v súvislosti s rozpočtom EÚ sú:






  — | problémy s presným plánovaním ročných výdavkov na strane členských štátov a veľmi mechanické plánovanie prostriedkov na platby zo strany Komisie, |
| --- | --- | --- |

35.

Konštatuje, že príčinou nárastu nesplatených pohľadávok v súvislosti s rozpočtom EÚ sú:

—

problémy s presným plánovaním ročných výdavkov na strane členských štátov a veľmi mechanické plánovanie prostriedkov na platby zo strany Komisie,

| — | spory v súvislosti s príspevkami jednotlivých členských štátov na financovanie výdavkov z ročného rozpočtu EÚ. |
| --- | --- |

—

spory v súvislosti s príspevkami jednotlivých členských štátov na financovanie výdavkov z ročného rozpočtu EÚ.

| 36. | S obavami konštatuje, že by to mohlo viesť k nárastu sumy nesplatených záväzkov (RAL (6)). Tento problém sa týka najmä politiky súdržnosti a rozvoja vidieka. Za predpokladu, že členské štáty neprídu o veľký objem pridelených prostriedkov v dôsledku uplatnenia pravidla automatického zrušenia viazanosti, môže sa stať, že bude potrebné výrazne zvýšiť rozpočet EÚ na roky 2014 a 2015. |
| --- | --- |

36.

S obavami konštatuje, že by to mohlo viesť k nárastu sumy nesplatených záväzkov (RAL (6)). Tento problém sa týka najmä politiky súdržnosti a rozvoja vidieka. Za predpokladu, že členské štáty neprídu o veľký objem pridelených prostriedkov v dôsledku uplatnenia pravidla automatického zrušenia viazanosti, môže sa stať, že bude potrebné výrazne zvýšiť rozpočet EÚ na roky 2014 a 2015.

| 37. | Podotýka, že keď sa v novom programovom období automatické zrušenie záväzkov predĺži na N+3 roky, mohol by sa objem RAL ešte zvýšiť. Netreba to však chápať ako povzbudenie, aby Komisia zrušila viazanosť ešte väčšieho množstva prostriedkov, ale skôr ako upozornenie, že je potrebné skvalitniť finančné plánovanie na všetkých úrovniach – miestnej, národnej aj európskej. |
| --- | --- |

37.

Podotýka, že keď sa v novom programovom období automatické zrušenie záväzkov predĺži na N+3 roky, mohol by sa objem RAL ešte zvýšiť. Netreba to však chápať ako povzbudenie, aby Komisia zrušila viazanosť ešte väčšieho množstva prostriedkov, ale skôr ako upozornenie, že je potrebné skvalitniť finančné plánovanie na všetkých úrovniach – miestnej, národnej aj európskej.

| 38. | Zastáva názor, že k zlepšeniu kvality finančného plánovania na úrovni miestnych a regionálnych orgánov by mohla prispieť väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o to, akým spôsobom využívajú príjemcovia finančné zálohy, ktoré členským štátom poskytuje Komisia, a keby sa v nových predpisoch týkajúcich sa politiky súdržnosti zaviedla 90-dňová lehota na platbu príjemcom. |
| --- | --- |

38.

Zastáva názor, že k zlepšeniu kvality finančného plánovania na úrovni miestnych a regionálnych orgánov by mohla prispieť väčšia transparentnosť, pokiaľ ide o to, akým spôsobom využívajú príjemcovia finančné zálohy, ktoré členským štátom poskytuje Komisia, a keby sa v nových predpisoch týkajúcich sa politiky súdržnosti zaviedla 90-dňová lehota na platbu príjemcom.

Zameranie na výsledky

| 39. | Konštatuje, že výsledky výdavkov z fondov EÚ vždy oveľa lepšie vidno v miestnom a regionálnom kontexte než v makroekonomickom meradle. Vplyv rozpočtu EÚ na rozvoj Európy, jednotlivých krajín a regiónov sa však často nedá presne ukázať, keďže kvalita analýz nie je uspokojivá a pozornosť sa zameriava skôr na rýchlosť výdavkov, než na dosiahnutie plánovaných výsledkov. |
| --- | --- |

39.

Konštatuje, že výsledky výdavkov z fondov EÚ vždy oveľa lepšie vidno v miestnom a regionálnom kontexte než v makroekonomickom meradle. Vplyv rozpočtu EÚ na rozvoj Európy, jednotlivých krajín a regiónov sa však často nedá presne ukázať, keďže kvalita analýz nie je uspokojivá a pozornosť sa zameriava skôr na rýchlosť výdavkov, než na dosiahnutie plánovaných výsledkov.

| 40. | V tejto súvislosti oceňuje, že vo finančnom výhľade na roky 2014 – 2020 sa všetky fondy EÚ, a najmä EŠIF, budú viac zameriavať na výsledky. Podľa výsledkov prieskumu bude vďaka tomu možné efektívnejšie využívať fondy EÚ a prostredníctvom tematicky a regionálne zameraných intervencií sa zvýši pravdepodobnosť dosiahnutia cieľov EÚ. |
| --- | --- |

40.

V tejto súvislosti oceňuje, že vo finančnom výhľade na roky 2014 – 2020 sa všetky fondy EÚ, a najmä EŠIF, budú viac zameriavať na výsledky. Podľa výsledkov prieskumu bude vďaka tomu možné efektívnejšie využívať fondy EÚ a prostredníctvom tematicky a regionálne zameraných intervencií sa zvýši pravdepodobnosť dosiahnutia cieľov EÚ.

| 41. | Podotýka, že väčšie zameranie na výsledky by sa malo dosiahnuť tým, že sa zabezpečí, že vytýčené ciele, hodnoty ukazovateľov, výkonnostný rámec a systém monitorovania a hodnotenia budú navzájom logicky prepojené. |
| --- | --- |

41.

Podotýka, že väčšie zameranie na výsledky by sa malo dosiahnuť tým, že sa zabezpečí, že vytýčené ciele, hodnoty ukazovateľov, výkonnostný rámec a systém monitorovania a hodnotenia budú navzájom logicky prepojené.

| 42. | Upozorňuje však na to, že koncepcia väčšieho zamerania na výsledky sa bude dať správne využiť len vtedy, ak bude proces určovania cieľov, ukazovateľov a ich hodnôt na úrovni operačných programov veľmi kvalitný a bude odrážať nielen európske, ale aj špecifické ciele, ktoré sú v jednotlivých regiónoch odlišné. |
| --- | --- |

42.

Upozorňuje však na to, že koncepcia väčšieho zamerania na výsledky sa bude dať správne využiť len vtedy, ak bude proces určovania cieľov, ukazovateľov a ich hodnôt na úrovni operačných programov veľmi kvalitný a bude odrážať nielen európske, ale aj špecifické ciele, ktoré sú v jednotlivých regiónoch odlišné.

| 43. | Keďže snaha zameriavať sa viac na výsledky rozpočtu EÚ je dôležitá a zároveň nová, vyzýva Európsku komisiu, aby rozbehla informačné a vzdelávacie programy o stanovovaní cieľov, určovaní ukazovateľov a ich hodnôt, ako aj o vytváraní výkonnostných rámcov. Upozorňuje, že systémy monitorovania a hodnotenia v členských štátoch by sa mali ešte viac zlepšiť, aby prihliadali na úlohu a potreby miestnych a regionálnych samospráv. |
| --- | --- |

43.

Keďže snaha zameriavať sa viac na výsledky rozpočtu EÚ je dôležitá a zároveň nová, vyzýva Európsku komisiu, aby rozbehla informačné a vzdelávacie programy o stanovovaní cieľov, určovaní ukazovateľov a ich hodnôt, ako aj o vytváraní výkonnostných rámcov. Upozorňuje, že systémy monitorovania a hodnotenia v členských štátoch by sa mali ešte viac zlepšiť, aby prihliadali na úlohu a potreby miestnych a regionálnych samospráv.

| 44. | Zastáva názor, že pre úspech koncepcie väčšieho zamerania na výsledky bude veľmi dôležité, ako budú prebiehať rokovania o operačných programoch, ktoré by Európska komisia a členské štáty mali chápať ako proces vzájomného učenia sa. |
| --- | --- |

44.

Zastáva názor, že pre úspech koncepcie väčšieho zamerania na výsledky bude veľmi dôležité, ako budú prebiehať rokovania o operačných programoch, ktoré by Európska komisia a členské štáty mali chápať ako proces vzájomného učenia sa.

| 45. | Opakuje svoje obavy, že výkonnostná rezerva, ktorá predstavuje 6 % rozpočtu na súdržnosť v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť a tiež pre rozvoj vidieka nie je vhodným nástrojom na splnenie týchto požiadaviek. |
| --- | --- |

45.

Opakuje svoje obavy, že výkonnostná rezerva, ktorá predstavuje 6 % rozpočtu na súdržnosť v rámci cieľa Investície pre rast a zamestnanosť a tiež pre rozvoj vidieka nie je vhodným nástrojom na splnenie týchto požiadaviek.

Zapojenie miestnych a regionálnych orgánov do strategických diskusií

| 46. | Domnieva sa, že zvýšiť účinnosť a efektivitu fondov EÚ je možné len aktívnym zapojením všetkých zainteresovaných strán, a predovšetkým tých, ktoré nesú zodpovednosť za väčšinu uskutočnených výdavkov, a tým sa najviac podieľajú na plnení vytýčených cieľov európskych politík, to jest miestnych a regionálnych orgánov. |
| --- | --- |

46.

Domnieva sa, že zvýšiť účinnosť a efektivitu fondov EÚ je možné len aktívnym zapojením všetkých zainteresovaných strán, a predovšetkým tých, ktoré nesú zodpovednosť za väčšinu uskutočnených výdavkov, a tým sa najviac podieľajú na plnení vytýčených cieľov európskych politík, to jest miestnych a regionálnych orgánov.

| 47. | V súlade s výsledkami prieskumu vyhlasuje, že by sa chcel aktívne zúčastniť na najdôležitejších diskusiách na európskej úrovni a chcel by sa stať vierohodným partnerom členských štátov a európskych inštitúcií pri navrhovaní a plnení rozpočtu EÚ. Bude to znamenať najmä väčšie zapojenie výboru do práce iných európskych inštitúcií, ako aj vypracúvanie vlastných stanovísk (takých, ako je toto), analýz a správ týkajúcich sa otázok, ktoré sú pre občanov EÚ najdôležitejšie. |
| --- | --- |

47.

V súlade s výsledkami prieskumu vyhlasuje, že by sa chcel aktívne zúčastniť na najdôležitejších diskusiách na európskej úrovni a chcel by sa stať vierohodným partnerom členských štátov a európskych inštitúcií pri navrhovaní a plnení rozpočtu EÚ. Bude to znamenať najmä väčšie zapojenie výboru do práce iných európskych inštitúcií, ako aj vypracúvanie vlastných stanovísk (takých, ako je toto), analýz a správ týkajúcich sa otázok, ktoré sú pre občanov EÚ najdôležitejšie.

V Bruseli 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

(1)  Výsledky on-line prieskumu/konzultácie o plnení rozpočtu EÚ, Výbor regiónov; Oddelenie E2 – Sieť na monitorovanie subsidiarity/Platforma na monitorovanie stratégie Európa 2020/Dohovor primátorov a starostov/EZÚS. Pracovný tím Platformy na monitorovanie stratégie Európa 2020.

1

(2)  COM(2014) 114 final, 3. 3. 2014.

2

(3)  Tamže, s. 43 a 45.

3

(4)  Pozri: Martin Weber, Chrysoula Latopoulou a Jorge Guevara López: „The Cost of Control‘ of Auditing Cohesion Expenditure“, EStIF 1/2014, s. 39.

4

(5)  Pozri výročnú správu Dvora audítorov o plnení rozpočtu za rozpočtový rok 2012, http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SK/TXT/?uri=CELEX:52013TA1114(01).

5

(6)  RAL: z francúzskeho „reste à liquider“, čo znamená objem neuhradených platobných nárokov. Rozdiel medzi výškou záväzkov a výškou platieb, ktoré sa s nimi spájajú, predstavuje každý rok výšku dodatočného RAL za daný rok.

6

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/58

---

Stanovisko Výboru regiónov – Návrh rozpočtu EÚ na rok 2015

2014/C 271/11

| Spravodajkyňa | Agnès DURDU (LU/ALDE), členka komunálnej rady Wincrange |
| --- | --- |

Spravodajkyňa

Agnès DURDU (LU/ALDE), členka komunálnej rady Wincrange

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | zdôrazňuje, že toto stanovisko sa venuje hlave III rozpočtu EÚ a nevenuje sa administratívnym výdavkom súvisiacim s kapitolou V; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje, že toto stanovisko sa venuje hlave III rozpočtu EÚ a nevenuje sa administratívnym výdavkom súvisiacim s kapitolou V;

| 2. | pripomína, že po druhýkrát vypracúva stanovisko z vlastnej iniciatívy o ročnom rozpočtovom postupe EÚ; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že po druhýkrát vypracúva stanovisko z vlastnej iniciatívy o ročnom rozpočtovom postupe EÚ;

| 3. | zdôrazňuje, že príprava ročného rozpočtu EÚ má priamy vplyv na regionálne a miestne samosprávy a ich verejné financie a že má politickú a strategickú povahu; |
| --- | --- |

3.

zdôrazňuje, že príprava ročného rozpočtu EÚ má priamy vplyv na regionálne a miestne samosprávy a ich verejné financie a že má politickú a strategickú povahu;

| 4. | ľutuje, že viacročný finančný rámec (VFR) na obdobie 2014 – 2020 bol prijatý so šesťmesačným oneskorením v porovnaní s predchádzajúcim obdobím 2007 – 2013 a konštatuje, že to ovplyvní čerpanie viazaných rozpočtových prostriedkov a strednodobé platby; |
| --- | --- |

4.

ľutuje, že viacročný finančný rámec (VFR) na obdobie 2014 – 2020 bol prijatý so šesťmesačným oneskorením v porovnaní s predchádzajúcim obdobím 2007 – 2013 a konštatuje, že to ovplyvní čerpanie viazaných rozpočtových prostriedkov a strednodobé platby;

| 5. | ľutuje, že Európska komisia prijala svoj návrh rozpočtu na rok 2015 až 11. júna, čo je takmer o dva mesiace neskôr, ako sa to robilo do roku 2013. Toto oneskorenie totiž znemožní rozličným zúčastneným stranám vrátane Výboru regiónov vyjadriť svoje postoje s dostatočným predstihom pred tým, ako Rada zaujme svoje stanovisko; |
| --- | --- |

5.

ľutuje, že Európska komisia prijala svoj návrh rozpočtu na rok 2015 až 11. júna, čo je takmer o dva mesiace neskôr, ako sa to robilo do roku 2013. Toto oneskorenie totiž znemožní rozličným zúčastneným stranám vrátane Výboru regiónov vyjadriť svoje postoje s dostatočným predstihom pred tým, ako Rada zaujme svoje stanovisko;

| 6. | vyslovuje poľutovanie nad nedostatkom štatistických údajov, ktoré Výbor regiónov potrebuje na to, aby mohol vykonávať svoju poradnú úlohu a zrealizovať porovnávaciu analýzu medzi jednotlivým členskými štátmi. VR by pomocou týchto údajov mohol lepšie identifikovať silné a slabé stránky viacúrovňového riadenia a predložiť návrhy s cieľom optimalizovať využitie rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

6.

vyslovuje poľutovanie nad nedostatkom štatistických údajov, ktoré Výbor regiónov potrebuje na to, aby mohol vykonávať svoju poradnú úlohu a zrealizovať porovnávaciu analýzu medzi jednotlivým členskými štátmi. VR by pomocou týchto údajov mohol lepšie identifikovať silné a slabé stránky viacúrovňového riadenia a predložiť návrhy s cieľom optimalizovať využitie rozpočtu EÚ;

| 7. | v tejto súvislosti vyjadruje želanie, aby mu Komisia pravidelne poskytovala aktuálny prehľad o stave plnenia rozpočtu EÚ; |
| --- | --- |

7.

v tejto súvislosti vyjadruje želanie, aby mu Komisia pravidelne poskytovala aktuálny prehľad o stave plnenia rozpočtu EÚ;

| 8. | rovnako opakuje svoju žiadosť, aby Európska komisia čo najskôr poskytla:






  a. | konsolidované údaje o výške prostriedkov, ktorých príjemcami boli orgány verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni; |
| --- | --- | --- |

8.

rovnako opakuje svoju žiadosť, aby Európska komisia čo najskôr poskytla:

a.

konsolidované údaje o výške prostriedkov, ktorých príjemcami boli orgány verejnej správy na nižšej ako celoštátnej úrovni;

| b. | konsolidované údaje o VFR podľa jednotlivých rozpočtových položiek a programov; |
| --- | --- |

b.

konsolidované údaje o VFR podľa jednotlivých rozpočtových položiek a programov;

| c. | rozdelenie neuhradených platobných záväzkov nielen podľa krajín, ale aj podľa kategórie príjemcu (celoštátne orgány/orgány verejnej správy na nižšej úrovni); |
| --- | --- |

c.

rozdelenie neuhradených platobných záväzkov nielen podľa krajín, ale aj podľa kategórie príjemcu (celoštátne orgány/orgány verejnej správy na nižšej úrovni);

| d. | údaje o objeme prostriedkov, ktoré celoštátne orgány a orgány na nižšej úrovni zabezpečili na spolufinancovanie projektov EÚ v rámci spoločného hospodárenia; |
| --- | --- |

d.

údaje o objeme prostriedkov, ktoré celoštátne orgány a orgány na nižšej úrovni zabezpečili na spolufinancovanie projektov EÚ v rámci spoločného hospodárenia;

| 9. | poukazuje na vysoký počet opravných rozpočtov v posledných rokoch a domnieva sa, že narušujú dobré riadenie a transparentnosť ročných rozpočtov; |
| --- | --- |

9.

poukazuje na vysoký počet opravných rozpočtov v posledných rokoch a domnieva sa, že narušujú dobré riadenie a transparentnosť ročných rozpočtov;

| 10. | vyzýva Európsku komisiu, Európsky parlament a Radu, aby zharmonizovali spôsob, akým sa prezentujú zmeny návrhov rozpočtov, a uľahčili tak zrozumiteľnosť a transparentnosť postupu, a tým aj proces demokratickej kontroly; |
| --- | --- |

10.

vyzýva Európsku komisiu, Európsky parlament a Radu, aby zharmonizovali spôsob, akým sa prezentujú zmeny návrhov rozpočtov, a uľahčili tak zrozumiteľnosť a transparentnosť postupu, a tým aj proces demokratickej kontroly;

Význam rozpočtu na rok 2015 v súčasnom kontexte

| 11. | pripomína, že kríza, aj napriek určitým znakom hospodárskeho oživenia, ešte stále vo väčšine členských štátov EÚ pretrváva, rovnako ako rozpočtové prekážky, s ktorými sa musia vyrovnať celoštátne a nižšie celoštátne orgány. Zdôrazňuje, že rozpočet na rok 2015 môže zohrávať dôležitú úlohu pri konsolidovaní hospodárskeho oživenia, zabezpečovaní potrebných investícií do budúcnosti Európy a zmierňovaní vplyvu krízy na európskych občanov; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že kríza, aj napriek určitým znakom hospodárskeho oživenia, ešte stále vo väčšine členských štátov EÚ pretrváva, rovnako ako rozpočtové prekážky, s ktorými sa musia vyrovnať celoštátne a nižšie celoštátne orgány. Zdôrazňuje, že rozpočet na rok 2015 môže zohrávať dôležitú úlohu pri konsolidovaní hospodárskeho oživenia, zabezpečovaní potrebných investícií do budúcnosti Európy a zmierňovaní vplyvu krízy na európskych občanov;

| 12. | pripomína, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú pri hospodárskom oživení a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti EÚ kľúčovú úlohu, keďže uskutočňujú jednu tretinu verejných výdavkov a dve tretiny verejných investícií, pričom sú navyše do veľkej miery spojené s riadením a/alebo čerpaním rozpočtu EÚ, čo podčiarkuje priamy vplyv európskeho rozpočtu na rozpočet miestnych a regionálnych samospráv a poukazuje na škodlivé vplyvy, ktoré môže mať odklad viazaných rozpočtových prostriedkov na reálnu ekonomiku; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že miestne a regionálne samosprávy zohrávajú pri hospodárskom oživení a hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti EÚ kľúčovú úlohu, keďže uskutočňujú jednu tretinu verejných výdavkov a dve tretiny verejných investícií, pričom sú navyše do veľkej miery spojené s riadením a/alebo čerpaním rozpočtu EÚ, čo podčiarkuje priamy vplyv európskeho rozpočtu na rozpočet miestnych a regionálnych samospráv a poukazuje na škodlivé vplyvy, ktoré môže mať odklad viazaných rozpočtových prostriedkov na reálnu ekonomiku;

| 13. | konštatuje, že pokrok pri plnení cieľov stratégie Európa 2020 je neuspokojivý, a že rozpočet na rok 2015 zohráva rozhodujúcu úlohu pri dosahovaní týchto cieľov; |
| --- | --- |

13.

konštatuje, že pokrok pri plnení cieľov stratégie Európa 2020 je neuspokojivý, a že rozpočet na rok 2015 zohráva rozhodujúcu úlohu pri dosahovaní týchto cieľov;

| 14. | zdôrazňuje, že nové vyčlenenie viazaných prostriedkov uskutočnené v roku 2014, čiže v prvom roku VFR, budú nízke, a že rok 2015 ako druhý rok VFR bude rozhodujúcim faktorom pre úspech nových viacročných programov na obdobie 2014 – 2020, konštatuje však, že treba počítať so slabým čerpaním viazaných prostriedkov v rozpočtovom roku 2015, najmä z dôvodu pravidla n+3 a vyzýva tiež Európsku komisiu a členské štáty, za účasti regiónov, aby čo najrýchlejšie schválili dohody o partnerstve a operačné programy s cieľom umožniť ich rýchle vykonávanie; |
| --- | --- |

14.

zdôrazňuje, že nové vyčlenenie viazaných prostriedkov uskutočnené v roku 2014, čiže v prvom roku VFR, budú nízke, a že rok 2015 ako druhý rok VFR bude rozhodujúcim faktorom pre úspech nových viacročných programov na obdobie 2014 – 2020, konštatuje však, že treba počítať so slabým čerpaním viazaných prostriedkov v rozpočtovom roku 2015, najmä z dôvodu pravidla n+3 a vyzýva tiež Európsku komisiu a členské štáty, za účasti regiónov, aby čo najrýchlejšie schválili dohody o partnerstve a operačné programy s cieľom umožniť ich rýchle vykonávanie;

| 15. | zdôrazňuje, že je dôležité v maximálnej možnej miere plánovať investície s cieľom zmierniť prípadné škodlivé vplyvy koncentrácie na konci obdobia a vyjadruje poľutovanie, že Komisia však nestanovuje anticipáciu čerpania iných prostriedkov týkajúcich sa iných programov ako tých, ktoré už naplánovala, ako sú iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí, Horizont 2020, Erasmus+ a COSME. Plánovanie by sa mohlo týkať najmä iných programov, ktoré sú centralizovane riadené ako napríklad Nástroj na prepájanie Európy (a najmä energetické siete), programy s decentralizovaným riadením, ktoré si vyžadujú dlhší čas na realizáciu a nemohli byť preto plánované v rokoch 2014 – 2015; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že je dôležité v maximálnej možnej miere plánovať investície s cieľom zmierniť prípadné škodlivé vplyvy koncentrácie na konci obdobia a vyjadruje poľutovanie, že Komisia však nestanovuje anticipáciu čerpania iných prostriedkov týkajúcich sa iných programov ako tých, ktoré už naplánovala, ako sú iniciatíva na podporu zamestnanosti mladých ľudí, Horizont 2020, Erasmus+ a COSME. Plánovanie by sa mohlo týkať najmä iných programov, ktoré sú centralizovane riadené ako napríklad Nástroj na prepájanie Európy (a najmä energetické siete), programy s decentralizovaným riadením, ktoré si vyžadujú dlhší čas na realizáciu a nemohli byť preto plánované v rokoch 2014 – 2015;

| 16. | uvedomuje si rozsah problémov týkajúcich sa nezamestnanosti mladých ľudí a žiada Európsku komisiu, aby objasnila spôsoby využitia 6 miliárd EUR plánovaných na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, ktorá by sa mala sústrediť do rokov 2014 a 2015, ako aj prepojenie medzi dohodami o partnerstve a národnými plánmi na vykonávanie záruky pre mladých. Vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o schopnosť využiť 6 miliárd EUR v rokoch 2014 – 2015 so zreteľom na oneskorené prijímanie operačných programov a nízky počet členských štátov, ktoré naplánovali výdavky k 1. septembru 2013. Zdôrazňuje v tejto súvislosti, že je potrebné poskytnúť informácie o plnení tejto iniciatívy k začiatku roka 2015. Vyzýva Európsku komisiu, aby objasnila, aké čiastky budú vyčlenené na túto dlhodobú výzvu od roku 2016; a pripája sa k názoru Európskeho parlamentu, podľa ktorého by sa mali preskúmať všetky možnosti financovania, vrátane celkovej rezervy VFR pre viazané prostriedky s cieľom umožniť kontinuitu tejto rozpočtovej položky po roku 2015; |
| --- | --- |

16.

uvedomuje si rozsah problémov týkajúcich sa nezamestnanosti mladých ľudí a žiada Európsku komisiu, aby objasnila spôsoby využitia 6 miliárd EUR plánovaných na iniciatívu na podporu zamestnanosti mladých ľudí, ktorá by sa mala sústrediť do rokov 2014 a 2015, ako aj prepojenie medzi dohodami o partnerstve a národnými plánmi na vykonávanie záruky pre mladých. Vyjadruje pochybnosti, pokiaľ ide o schopnosť využiť 6 miliárd EUR v rokoch 2014 – 2015 so zreteľom na oneskorené prijímanie operačných programov a nízky počet členských štátov, ktoré naplánovali výdavky k 1. septembru 2013. Zdôrazňuje v tejto súvislosti, že je potrebné poskytnúť informácie o plnení tejto iniciatívy k začiatku roka 2015. Vyzýva Európsku komisiu, aby objasnila, aké čiastky budú vyčlenené na túto dlhodobú výzvu od roku 2016; a pripája sa k názoru Európskeho parlamentu, podľa ktorého by sa mali preskúmať všetky možnosti financovania, vrátane celkovej rezervy VFR pre viazané prostriedky s cieľom umožniť kontinuitu tejto rozpočtovej položky po roku 2015;

| 17. | žiada vytvoriť konkrétnu rozpočtovú položku na technickú pomoc regiónu Jadranského a Iónskeho mora podobne ako v prípade rozpočtovej položky vytvorenej pre makroregión Baltského mora a makroregión Dunaja vo výške 2,5 milióna EUR viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov v roku 2014. |
| --- | --- |

17.

žiada vytvoriť konkrétnu rozpočtovú položku na technickú pomoc regiónu Jadranského a Iónskeho mora podobne ako v prípade rozpočtovej položky vytvorenej pre makroregión Baltského mora a makroregión Dunaja vo výške 2,5 milióna EUR viazaných a platobných rozpočtových prostriedkov v roku 2014.

Platobné rozpočtové prostriedky pod tlakom

| 18. | ľutuje hromadenie nevyplatených faktúr (23,4 miliárd EUR pre tri štrukturálne a kohézne fondy na konci roka 2013), vyjadruje ľútosť, že tento jav v posledných rokoch neustupuje, konštatuje, že je neprijateľné, aby Európska komisia neplnila svoje záväzky, a aby príjemcovia nedostávali svoje peniaze z dôvodu nedostatočných platobných prostriedkov, vyjadruje potešenie z toho, že Európska komisia navrhuje využiť všetky plánované platobné prostriedky na rok 2015 prostredníctvom VFR, vyjadruje však preto silné obavy v súvislosti s nedostatočnou výškou prostriedkov na platby a problémami s cash flow, ktoré Komisii pravdepodobne neumožnia urýchlene vybaviť všetky žiadosti o platby, čo by mohlo viesť k značným problémom v regiónoch; |
| --- | --- |

18.

ľutuje hromadenie nevyplatených faktúr (23,4 miliárd EUR pre tri štrukturálne a kohézne fondy na konci roka 2013), vyjadruje ľútosť, že tento jav v posledných rokoch neustupuje, konštatuje, že je neprijateľné, aby Európska komisia neplnila svoje záväzky, a aby príjemcovia nedostávali svoje peniaze z dôvodu nedostatočných platobných prostriedkov, vyjadruje potešenie z toho, že Európska komisia navrhuje využiť všetky plánované platobné prostriedky na rok 2015 prostredníctvom VFR, vyjadruje však preto silné obavy v súvislosti s nedostatočnou výškou prostriedkov na platby a problémami s cash flow, ktoré Komisii pravdepodobne neumožnia urýchlene vybaviť všetky žiadosti o platby, čo by mohlo viesť k značným problémom v regiónoch;

| 19. | ľutuje, že limit platobných prostriedkov bráni EÚ promptne reagovať na urgentnú situáciu, ako to dokazuje oblasť humanitárnej politiky, v ktorej humanitárne organizácie pociťujú oneskorenie platieb. Nevyplatené faktúry pre tieto organizácie predstavovali 160 miliónov EUR koncom roka 2013; |
| --- | --- |

19.

ľutuje, že limit platobných prostriedkov bráni EÚ promptne reagovať na urgentnú situáciu, ako to dokazuje oblasť humanitárnej politiky, v ktorej humanitárne organizácie pociťujú oneskorenie platieb. Nevyplatené faktúry pre tieto organizácie predstavovali 160 miliónov EUR koncom roka 2013;

| 20. | je znepokojený priepasťou medzi viazanými a vyplatenými prostriedkami v kontexte rýchleho rastu nesplatených záväzkov, konštatuje štrukturálny deficit rozpočtu EÚ, a žiada Komisiu, aby vytvorila jasný akčný plán pre obnovu rozpočtovej rovnováhy pre zvyšok rozpočtového obdobia 2014 – 2020 a poukazuje v tejto súvislosti na stanovisko VR o plnení rozpočtu EÚ (spravodajca pán Struzik); |
| --- | --- |

20.

je znepokojený priepasťou medzi viazanými a vyplatenými prostriedkami v kontexte rýchleho rastu nesplatených záväzkov, konštatuje štrukturálny deficit rozpočtu EÚ, a žiada Komisiu, aby vytvorila jasný akčný plán pre obnovu rozpočtovej rovnováhy pre zvyšok rozpočtového obdobia 2014 – 2020 a poukazuje v tejto súvislosti na stanovisko VR o plnení rozpočtu EÚ (spravodajca pán Struzik);

| 21. | víta skutočnosť, že v návrhu rozpočtu na rok 2015 sa, podobne ako v roku 2014, veľký význam pripisuje platbám záväzkov vykonaným v období 2007 – 2013 s cieľom vyhnúť sa hromadeniu omeškaných platieb a v maximálnej miere včas realizovať platby za obdobie 2014 – 2020 od roku 2016; |
| --- | --- |

21.

víta skutočnosť, že v návrhu rozpočtu na rok 2015 sa, podobne ako v roku 2014, veľký význam pripisuje platbám záväzkov vykonaným v období 2007 – 2013 s cieľom vyhnúť sa hromadeniu omeškaných platieb a v maximálnej miere včas realizovať platby za obdobie 2014 – 2020 od roku 2016;

| 22. | navrhuje, aby sa prioritne uskutočňovali platby členským štátom, ktoré boli najviac zasiahnuté hospodárskou krízou a od ktorých EÚ vyžadovala značné úsilie pri znižovaní verejného dlhu a rozpočtovej nerovnováhy, a ktoré teda najviac potrebujú podporu EÚ s cieľom podporiť rast a pomáhať najzraniteľnejším občanom; |
| --- | --- |

22.

navrhuje, aby sa prioritne uskutočňovali platby členským štátom, ktoré boli najviac zasiahnuté hospodárskou krízou a od ktorých EÚ vyžadovala značné úsilie pri znižovaní verejného dlhu a rozpočtovej nerovnováhy, a ktoré teda najviac potrebujú podporu EÚ s cieľom podporiť rast a pomáhať najzraniteľnejším občanom;

| 23. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu rozpočtu Európskej únie na rok 2015 nebola využitá možnosť ponechať rezervu na nepredvídané výdavky, čo by mohlo pomôcť zmierniť problémy spojené s nedostatočným cash flow a uľahčilo rýchle vyrovnanie žiadostí o platby; |
| --- | --- |

23.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že v návrhu rozpočtu Európskej únie na rok 2015 nebola využitá možnosť ponechať rezervu na nepredvídané výdavky, čo by mohlo pomôcť zmierniť problémy spojené s nedostatočným cash flow a uľahčilo rýchle vyrovnanie žiadostí o platby;

Vyhliadky na obdobie po roku 2015

| 24. | žiada, aby sa celková rezerva v prospech rastu a zamestnanosti 2014 a 2015 využila v roku 2016 v rozpočtových položkách súvisiacich s kohéznou politikou; |
| --- | --- |

24.

žiada, aby sa celková rezerva v prospech rastu a zamestnanosti 2014 a 2015 využila v roku 2016 v rozpočtových položkách súvisiacich s kohéznou politikou;

| 25. | vyjadruje potešenie, že bola vytvorená pracovná skupina na vysokej úrovni pre vlastné zdroje EÚ, poverená predsedami Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie, aby zlepšila súčasný systém príjmov do rozpočtu EÚ, ktorý narazil na svoje hranice. Je totiž dôležité reformovať systém, aby bol rozpočet EÚ menej závislý od priamych príspevkov členských štátov, a aby sa zvýšili vlastné zdroje EÚ s cieľom uľahčiť tak rokovania o rozpočtových prostriedkoch na platby; |
| --- | --- |

25.

vyjadruje potešenie, že bola vytvorená pracovná skupina na vysokej úrovni pre vlastné zdroje EÚ, poverená predsedami Európskej komisie, Európskeho parlamentu a Rady Európskej únie, aby zlepšila súčasný systém príjmov do rozpočtu EÚ, ktorý narazil na svoje hranice. Je totiž dôležité reformovať systém, aby bol rozpočet EÚ menej závislý od priamych príspevkov členských štátov, a aby sa zvýšili vlastné zdroje EÚ s cieľom uľahčiť tak rokovania o rozpočtových prostriedkoch na platby;

| 26. | opakuje svoju žiadosť, aby pri príprave rozpočtov na budúce roky prebehla konzultácia s VR; |
| --- | --- |

26.

opakuje svoju žiadosť, aby pri príprave rozpočtov na budúce roky prebehla konzultácia s VR;

| 27. | vyjadruje želanie zapojiť VR do medziinštitucionálnych schôdzí o stave a perspektívach plnenia rozpočtu počas súčasného rozpočtového obdobia a budúcich rozpočtových období, uvedených v bode 36 prílohy k medziinštitucionálnej dohode VFR; |
| --- | --- |

27.

vyjadruje želanie zapojiť VR do medziinštitucionálnych schôdzí o stave a perspektívach plnenia rozpočtu počas súčasného rozpočtového obdobia a budúcich rozpočtových období, uvedených v bode 36 prílohy k medziinštitucionálnej dohode VFR;

| 28. | žiada, aby sa zrevidoval právny rámec určujúci termín platby do 60 dní, aby sa stal záväzným pre programy so spoločným riadením, a aby sa na národné orgány uplatňovala finančná penalizácia v prípade nerešpektovania tohto termínu. |
| --- | --- |

28.

žiada, aby sa zrevidoval právny rámec určujúci termín platby do 60 dní, aby sa stal záväzným pre programy so spoločným riadením, a aby sa na národné orgány uplatňovala finančná penalizácia v prípade nerešpektovania tohto termínu.

V Bruseli 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/61

---

Stanovisko Výboru regiónov – Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti

2014/C 271/12

| Spravodajca | Harvey Siggs, člen rady grófstva Somerset (UK/EKR) |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti COM(2014) 216 final |

Spravodajca

Harvey Siggs, člen rady grófstva Somerset (UK/EKR)

Referenčný dokument

Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Akčný rámec z Hjóga na obdobie po roku 2015: riadenie rizík v záujme dosiahnutia odolnosti COM(2014) 216 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné pripomienky

| 1. | víta oznámenie Komisie, pretože katastrofy majú značné hospodárske, sociálne, ekologické a bezpečnostné dôsledky a pre miestne a regionálne orgány sú obrovskou výzvou. |
| --- | --- |

1.

víta oznámenie Komisie, pretože katastrofy majú značné hospodárske, sociálne, ekologické a bezpečnostné dôsledky a pre miestne a regionálne orgány sú obrovskou výzvou.

| 2. | Uznáva, že politiky na predchádzanie rizikám a ich riadenie majú zásadný význam z hľadiska zabezpečenia hospodárskeho rastu a udržateľného rozvoja, ako aj ochrany ľudí, a že obnovený medzinárodný rámec pre znižovanie rizika katastrof výrazne prispeje k riešeniu budúcich problémov, vrátane problémov vyplývajúcich zo zmeny klímy, keďže sa bude uznávať úloha Európskej únie a jej miestnych a regionálnych samospráv pri zmierňovaní zmeny klímy a adaptácii na túto zmenu a bude sa budovať odolnejšia infraštruktúra. |
| --- | --- |

2.

Uznáva, že politiky na predchádzanie rizikám a ich riadenie majú zásadný význam z hľadiska zabezpečenia hospodárskeho rastu a udržateľného rozvoja, ako aj ochrany ľudí, a že obnovený medzinárodný rámec pre znižovanie rizika katastrof výrazne prispeje k riešeniu budúcich problémov, vrátane problémov vyplývajúcich zo zmeny klímy, keďže sa bude uznávať úloha Európskej únie a jej miestnych a regionálnych samospráv pri zmierňovaní zmeny klímy a adaptácii na túto zmenu a bude sa budovať odolnejšia infraštruktúra.

| 3. | So znepokojením konštatuje, že v uplynulých rokoch sa značne zvýšila frekvencia aj intenzita katastrof. V období rokov 2002 až 2012 boli prírodné katastrofy príčinou v priemere viac než 1 00  000 úmrtí ročne, pričom existuje tiež celosvetovo narastajúci trend v priamych celkových hospodárskych stratách, s priemernou ročnou hospodárskou stratou viac než 100 miliárd EUR. Hoci zraniteľné sú všetky krajiny, rozvojové sú postihnuté väčšími stratami na životoch a vyspelé národy zasa znášajú vyššie ekonomické náklady. V uplynulom desaťročí spôsobili prírodné katastrofy v rámci EÚ 80  000 úmrtí a viedli k hospodárskym stratám vo výške 95 miliárd EUR. |
| --- | --- |

3.

So znepokojením konštatuje, že v uplynulých rokoch sa značne zvýšila frekvencia aj intenzita katastrof. V období rokov 2002 až 2012 boli prírodné katastrofy príčinou v priemere viac než 1 00  000 úmrtí ročne, pričom existuje tiež celosvetovo narastajúci trend v priamych celkových hospodárskych stratách, s priemernou ročnou hospodárskou stratou viac než 100 miliárd EUR. Hoci zraniteľné sú všetky krajiny, rozvojové sú postihnuté väčšími stratami na životoch a vyspelé národy zasa znášajú vyššie ekonomické náklady. V uplynulom desaťročí spôsobili prírodné katastrofy v rámci EÚ 80  000 úmrtí a viedli k hospodárskym stratám vo výške 95 miliárd EUR.

| 4. | Poznamenáva, že hoci po nadobudnutí účinnosti Mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany teraz EÚ zohráva aktívnejšiu úlohu v oblasti civilnej ochrany, prax Únie je zložitejšia vzhľadom na širokú, diverzifikovanú škálu administratívnych a právnych systémov, ktoré riadia rôzne národné mechanizmy civilnej ochrany v rámci celej EÚ. |
| --- | --- |

4.

Poznamenáva, že hoci po nadobudnutí účinnosti Mechanizmu Únie v oblasti civilnej ochrany teraz EÚ zohráva aktívnejšiu úlohu v oblasti civilnej ochrany, prax Únie je zložitejšia vzhľadom na širokú, diverzifikovanú škálu administratívnych a právnych systémov, ktoré riadia rôzne národné mechanizmy civilnej ochrany v rámci celej EÚ.

Chápanie katastrof – údaje, ciele a ukazovatele

| 5. | Uznáva, že dôsledky všetkých druhov katastrof možno znížiť riadením rizika katastrof a budovaním odolnosti v rámci existujúcej a budúcej infraštruktúry, no politickí činitelia čelia zložitým daňovým, environmentálnym, sociálnym a kultúrnym možnostiam výberu spôsobu, akým zaistiť základnú bezpečnosť a kvalitu života pri hrozbe katastrof, či už ide o prírodné katastrofy alebo zámerné útoky. Zároveň treba venovať osobitnú pozornosť novým výzvam. |
| --- | --- |

5.

Uznáva, že dôsledky všetkých druhov katastrof možno znížiť riadením rizika katastrof a budovaním odolnosti v rámci existujúcej a budúcej infraštruktúry, no politickí činitelia čelia zložitým daňovým, environmentálnym, sociálnym a kultúrnym možnostiam výberu spôsobu, akým zaistiť základnú bezpečnosť a kvalitu života pri hrozbe katastrof, či už ide o prírodné katastrofy alebo zámerné útoky. Zároveň treba venovať osobitnú pozornosť novým výzvam.

| 6. | Domnieva sa, že pobrežné a námorné oblasti čelia ešte dodatočným problémom pri znižovaní rizika katastrof. K týmto lokalitám, vystaveným zvyšujúcej sa hladine morí, otepľovaniu oceánov, intenzívnemu vlnobitiu, dlhším obdobiam dažďa či prírodným požiarom, je často horší prístup a záchranné operácie teda môžu byť zložitejšie, než je to na iných územiach. Vyzýva EÚ, aby zohľadnila túto zraniteľnosť v rámci stratégie EÚ pre pobrežný a námorný cestovný ruch. Regióny so zemepisnými a demografickými osobitosťami, napríklad horské oblasti a oblasti s mimoriadne hodnotným životným prostredím, sú takisto vystavené ďalším nebezpečenstvám. Môže v nich byť väčšie riziko prírodných katastrof, ako sú zosuvy pôdy, lesné požiare a suchá, čo sťažuje preventívne, ochranné a zásahové opatrenia. |
| --- | --- |

6.

Domnieva sa, že pobrežné a námorné oblasti čelia ešte dodatočným problémom pri znižovaní rizika katastrof. K týmto lokalitám, vystaveným zvyšujúcej sa hladine morí, otepľovaniu oceánov, intenzívnemu vlnobitiu, dlhším obdobiam dažďa či prírodným požiarom, je často horší prístup a záchranné operácie teda môžu byť zložitejšie, než je to na iných územiach. Vyzýva EÚ, aby zohľadnila túto zraniteľnosť v rámci stratégie EÚ pre pobrežný a námorný cestovný ruch. Regióny so zemepisnými a demografickými osobitosťami, napríklad horské oblasti a oblasti s mimoriadne hodnotným životným prostredím, sú takisto vystavené ďalším nebezpečenstvám. Môže v nich byť väčšie riziko prírodných katastrof, ako sú zosuvy pôdy, lesné požiare a suchá, čo sťažuje preventívne, ochranné a zásahové opatrenia.

| 7. | Pozoruje, že tragické a fatálne dôsledky katastrof v Európe často zhoršujú dva hlavné faktory – prirodzená zraniteľnosť územia a nevhodný rozvoj v minulosti. |
| --- | --- |

7.

Pozoruje, že tragické a fatálne dôsledky katastrof v Európe často zhoršujú dva hlavné faktory – prirodzená zraniteľnosť územia a nevhodný rozvoj v minulosti.

| 8. | Požaduje, aby sa obnovil záväzok začleňovať politické opatrenia na zníženie rizika katastrof do sektorových a rozvojových plánov s cieľom zaistiť komplexný prístup k zvyšovaniu odolnosti. |
| --- | --- |

8.

Požaduje, aby sa obnovil záväzok začleňovať politické opatrenia na zníženie rizika katastrof do sektorových a rozvojových plánov s cieľom zaistiť komplexný prístup k zvyšovaniu odolnosti.

| 9. | Uznáva, že prístup k úplným, spoľahlivým a presným informáciám má zásadný význam pre pochopenie katastrof a získanie poznatkov na vypracúvanie plánov na zvýšenie odolnosti, ktoré zmiernia vplyv budúcich udalostí a pripravia možnosti pre finančné investície. Hoci sa zhromažďujú správy o rizikách a nebezpečenstvách, je potrebné zlepšiť ich integráciu v rámci jednotlivých krajín aj medzi krajinami navzájom. |
| --- | --- |

9.

Uznáva, že prístup k úplným, spoľahlivým a presným informáciám má zásadný význam pre pochopenie katastrof a získanie poznatkov na vypracúvanie plánov na zvýšenie odolnosti, ktoré zmiernia vplyv budúcich udalostí a pripravia možnosti pre finančné investície. Hoci sa zhromažďujú správy o rizikách a nebezpečenstvách, je potrebné zlepšiť ich integráciu v rámci jednotlivých krajín aj medzi krajinami navzájom.

| 10. | Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby v plnej miere uplatňovali politiku verejne prístupných údajov a umožňovali zadržanie informácií z obranných, bezpečnostných alebo obchodných dôvodov len v tých prípadoch, keď to bude legitímne a výslovne nevyhnutné. Obchodné záujmy by nemali mať prednosť pred bezpečnosťou a blahom spoločnosti. |
| --- | --- |

10.

Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby v plnej miere uplatňovali politiku verejne prístupných údajov a umožňovali zadržanie informácií z obranných, bezpečnostných alebo obchodných dôvodov len v tých prípadoch, keď to bude legitímne a výslovne nevyhnutné. Obchodné záujmy by nemali mať prednosť pred bezpečnosťou a blahom spoločnosti.

| 11. | Odporúča ďalšiu spoluprácu a investície do informačných systémov a ich prepájania cez hranice, ako aj spoločnú prácu so súkromným sektorom (ktorý disponuje dôležitými informáciami týkajúcimi sa katastrof) v záujme zaznamenávania, získavania a analyzovania údajov o katastrofách a ich riadení, ako aj využívania týchto údajov pri plánovaní a zmierňovaní účinkov budúcich katastrof. |
| --- | --- |

11.

Odporúča ďalšiu spoluprácu a investície do informačných systémov a ich prepájania cez hranice, ako aj spoločnú prácu so súkromným sektorom (ktorý disponuje dôležitými informáciami týkajúcimi sa katastrof) v záujme zaznamenávania, získavania a analyzovania údajov o katastrofách a ich riadení, ako aj využívania týchto údajov pri plánovaní a zmierňovaní účinkov budúcich katastrof.

Zodpovednosť, transparentnosť a riadenie – rozhodovacie postupy a eskalácia

| 12. | Uznáva, že miestne a regionálne orgány nesú inštitucionálnu a politickú zodpovednosť za ochranu svojich občanov a často sú prvou úrovňou riadenia, ktorá má reagovať v prípade núdze, a to poskytovaním základných služieb a vykonávaním dohľadu a riadením pri katastrofách, ku ktorým došlo. Miestne a regionálne orgány sú v prednej línii pri riadení katastrof, keďže sú zodpovedné za prevenciu, okamžitú reakciu a záchranné operácie a dôkladne poznajú svoju lokalitu a komunity. Na to, aby si mohli plniť svoje povinnosti a chrániť životy, majetok, hospodárstvo a životné prostredie, potrebujú poznatky, nástroje, kapacity a zdroje. |
| --- | --- |

12.

Uznáva, že miestne a regionálne orgány nesú inštitucionálnu a politickú zodpovednosť za ochranu svojich občanov a často sú prvou úrovňou riadenia, ktorá má reagovať v prípade núdze, a to poskytovaním základných služieb a vykonávaním dohľadu a riadením pri katastrofách, ku ktorým došlo. Miestne a regionálne orgány sú v prednej línii pri riadení katastrof, keďže sú zodpovedné za prevenciu, okamžitú reakciu a záchranné operácie a dôkladne poznajú svoju lokalitu a komunity. Na to, aby si mohli plniť svoje povinnosti a chrániť životy, majetok, hospodárstvo a životné prostredie, potrebujú poznatky, nástroje, kapacity a zdroje.

| 13. | Všíma si, že zodpovednosť za civilnú ochranu sa často prenesie na miestnu a regionálnu úroveň bez dostatočných finančných prostriedkov na splnenie týchto potrieb, a vyzýva vlády štátov, aby spojili povinnosti s primeraným financovaním. |
| --- | --- |

13.

Všíma si, že zodpovednosť za civilnú ochranu sa často prenesie na miestnu a regionálnu úroveň bez dostatočných finančných prostriedkov na splnenie týchto potrieb, a vyzýva vlády štátov, aby spojili povinnosti s primeraným financovaním.

| 14. | Požaduje vypracovať podrobnú štúdiu o tom, ako zvýšiť kapacitu miestnych orgánov a podnietiť ich účasť na prijímaní rozhodnutí v oblasti odolnosti a zníženia rizika katastrof. |
| --- | --- |

14.

Požaduje vypracovať podrobnú štúdiu o tom, ako zvýšiť kapacitu miestnych orgánov a podnietiť ich účasť na prijímaní rozhodnutí v oblasti odolnosti a zníženia rizika katastrof.

| 15. | Uznáva, že katastrofy môžu mať miestny, regionálny, národný či medzinárodný rozsah aj vplyv, a preto odporúča, aby sa zaviedli postupy s cieľom zabezpečiť lepšiu koordináciu medzi regionálnymi a celoštátnymi opatreniami a plánmi týkajúcimi sa rizika katastrof, lepšie začlenenie miestnych politických činiteľov a plánovacích subjektov a dohodnuté eskalačné postupy v prípade katastrof, ktoré majú vplyv na viac ako jeden región. Konštatuje, že rizikové činitele je možné kvantifikovať, a zdôrazňuje, že hustota obyvateľstva ovplyvňuje riziko. |
| --- | --- |

15.

Uznáva, že katastrofy môžu mať miestny, regionálny, národný či medzinárodný rozsah aj vplyv, a preto odporúča, aby sa zaviedli postupy s cieľom zabezpečiť lepšiu koordináciu medzi regionálnymi a celoštátnymi opatreniami a plánmi týkajúcimi sa rizika katastrof, lepšie začlenenie miestnych politických činiteľov a plánovacích subjektov a dohodnuté eskalačné postupy v prípade katastrof, ktoré majú vplyv na viac ako jeden región. Konštatuje, že rizikové činitele je možné kvantifikovať, a zdôrazňuje, že hustota obyvateľstva ovplyvňuje riziko.

| 16. | Upriamuje pozornosť na cezhraničné hrozby a katastrofy postihujúce regióny v dvoch alebo viacerých členských štátoch EÚ a vyzýva na lepšiu spoluprácu medzi susediacimi regiónmi, aby sa zabezpečilo spoločné úsilie o prevenciu a koordinovaná činnosť pri reakcii na katastrofu. Na miestnej a regionálnej úrovni je v prihraničných oblastiach potrebné vytvoriť účinné informačné systémy, ktoré budú odovzdávať informácie cez hranice v reálnom čase, a prepojiť orgány zodpovedné za krízové riadenie. |
| --- | --- |

16.

Upriamuje pozornosť na cezhraničné hrozby a katastrofy postihujúce regióny v dvoch alebo viacerých členských štátoch EÚ a vyzýva na lepšiu spoluprácu medzi susediacimi regiónmi, aby sa zabezpečilo spoločné úsilie o prevenciu a koordinovaná činnosť pri reakcii na katastrofu. Na miestnej a regionálnej úrovni je v prihraničných oblastiach potrebné vytvoriť účinné informačné systémy, ktoré budú odovzdávať informácie cez hranice v reálnom čase, a prepojiť orgány zodpovedné za krízové riadenie.

Úloha miestnych a regionálnych orgánov pri katastrofách

| 17. | Poznamenáva, že miestne a regionálne orgány majú v oblasti riadenia katastrof tri rôzne úlohy:






  — | Prevencia a pripravenosť |
| --- | --- | --- |

17.

Poznamenáva, že miestne a regionálne orgány majú v oblasti riadenia katastrof tri rôzne úlohy:

—

Prevencia a pripravenosť

| — | Koordinácia reakcie na katastrofu a komunikácia |
| --- | --- |

—

Koordinácia reakcie na katastrofu a komunikácia

| — | Obnova |
| --- | --- |

—

Obnova

A)   Prevencia a pripravenosť

| 18. | Zastáva názor, že investície do zvyšovania pripravenosti a odolnosti sú najúčinnejším a nákladovo najefektívnejším spôsobom, ako zmenšiť dôsledky a znížiť náklady súvisiace s reakciou na katastrofy a zotavením sa z nich, pričom treba zvážiť pravdepodobnosť, že dôjde ku katastrofe. Zahŕňa to investície do odolnej infraštruktúry, ktorá vydrží v prípade katastrofy, vrátane budov, dopravnej infraštruktúry (cesty, železnice, letiská), služieb (komunikácia, dodávky energie, zásobovanie vodou, kanalizácia) a sociálnej infraštruktúry. |
| --- | --- |

18.

Zastáva názor, že investície do zvyšovania pripravenosti a odolnosti sú najúčinnejším a nákladovo najefektívnejším spôsobom, ako zmenšiť dôsledky a znížiť náklady súvisiace s reakciou na katastrofy a zotavením sa z nich, pričom treba zvážiť pravdepodobnosť, že dôjde ku katastrofe. Zahŕňa to investície do odolnej infraštruktúry, ktorá vydrží v prípade katastrofy, vrátane budov, dopravnej infraštruktúry (cesty, železnice, letiská), služieb (komunikácia, dodávky energie, zásobovanie vodou, kanalizácia) a sociálnej infraštruktúry.

| 19. | Pripomína, že EÚ má k dispozícii Fond solidarity zameraný na pomoc pri katastrofách, a víta, že Výborom regiónov navrhované zmeny nariadenia sa odrazili vo finálnej podobe. Fond tak teraz umožňuje napr. obnovu zničenej infraštruktúry do stavu schopného lepšie odolávať budúcim katastrofám či dokonca premiestnenie infraštruktúry. Výbor však vyzýva, aby boli pre Fond solidarity v rozpočte EÚ vyčlenené dostatočné finančné prostriedky. Zároveň vyzýva členské štáty, aby čo najlepšie využívali možnosti financovania projektov v oblasti prevencie rizík katastrof a riadenia rizík, stanovené v rámci na roky 2014 – 2020. |
| --- | --- |

19.

Pripomína, že EÚ má k dispozícii Fond solidarity zameraný na pomoc pri katastrofách, a víta, že Výborom regiónov navrhované zmeny nariadenia sa odrazili vo finálnej podobe. Fond tak teraz umožňuje napr. obnovu zničenej infraštruktúry do stavu schopného lepšie odolávať budúcim katastrofám či dokonca premiestnenie infraštruktúry. Výbor však vyzýva, aby boli pre Fond solidarity v rozpočte EÚ vyčlenené dostatočné finančné prostriedky. Zároveň vyzýva členské štáty, aby čo najlepšie využívali možnosti financovania projektov v oblasti prevencie rizík katastrof a riadenia rizík, stanovené v rámci na roky 2014 – 2020.

| 20. | Chápe, že zmena prístupu zameraného na reakciu a obnovu na prístup uprednostňujúci prevenciu, pripravenosť a odolnosť si vyžaduje nový spôsob myslenia a prístup k prideľovaniu finančných zdrojov. Potrebné sú skôr plánované investície realizované vopred než reaktívne výdavky. Tento prístup bude v prípade, ak sa zváži pravdepodobnosť, že dôjde ku katastrofe, z dlhodobého hľadiska nákladovo efektívnejší a prínosnejší. |
| --- | --- |

20.

Chápe, že zmena prístupu zameraného na reakciu a obnovu na prístup uprednostňujúci prevenciu, pripravenosť a odolnosť si vyžaduje nový spôsob myslenia a prístup k prideľovaniu finančných zdrojov. Potrebné sú skôr plánované investície realizované vopred než reaktívne výdavky. Tento prístup bude v prípade, ak sa zváži pravdepodobnosť, že dôjde ku katastrofe, z dlhodobého hľadiska nákladovo efektívnejší a prínosnejší.

| 21. | Uvedomuje si ťažkosti spojené s kvantifikáciou, meraním a zhodnotením odolnosti komunít (s výnimkou prípadov, kde už došlo ku katastrofe) a nachádzaním ekonomických dôvodov na investície do odolnosti. |
| --- | --- |

21.

Uvedomuje si ťažkosti spojené s kvantifikáciou, meraním a zhodnotením odolnosti komunít (s výnimkou prípadov, kde už došlo ku katastrofe) a nachádzaním ekonomických dôvodov na investície do odolnosti.

| 22. | Je presvedčený, že uplatňovaním stavebných predpisov, pozorným plánovaním a monitorovaním využívania pôdy sa môže značne znížiť zraniteľnosť. |
| --- | --- |

22.

Je presvedčený, že uplatňovaním stavebných predpisov, pozorným plánovaním a monitorovaním využívania pôdy sa môže značne znížiť zraniteľnosť.

| 23. | Vyzýva Komisiu, aby uskutočnila prieskum a vydala usmernenia o tom, ako môžu miestne a regionálne orgány najlepšie zabezpečiť, že základom plánovania akéhokoľvek rozvoja (vrátane budov, dopravnej infraštruktúry a služieb) bude odolnosť. Uvedomuje si pritom, že miestne a regionálne orgány majú zodpovednosť za monitorovanie uplatňovania a dodržiavania odolných konštrukčných noriem. |
| --- | --- |

23.

Vyzýva Komisiu, aby uskutočnila prieskum a vydala usmernenia o tom, ako môžu miestne a regionálne orgány najlepšie zabezpečiť, že základom plánovania akéhokoľvek rozvoja (vrátane budov, dopravnej infraštruktúry a služieb) bude odolnosť. Uvedomuje si pritom, že miestne a regionálne orgány majú zodpovednosť za monitorovanie uplatňovania a dodržiavania odolných konštrukčných noriem.

| 24. | Uznáva, že napriek nákladovej efektívnosti odolnosti z dlhodobého hľadiska – za predpokladu, že sa rozumne zváži pravdepodobnosť výskytu prípadných katastrof – si výstavba odolná proti katastrofám môže vyžadovať značné počiatočné náklady. Bezpečnejšie štruktúry sú spojené s konštrukčnými zmenami, na realizáciu ktorých sú náklady zvyčajne o 10 až 50 % vyššie (a môže to byť dokonca ešte viac, ak treba presunúť energetickú, dopravnú či vodovodnú sieť). Zdôrazňuje, že je oveľa nákladovo efektívnejšie konať teraz než spätne opravovať budovy, ktoré nie sú bezpečné. Podľa odhadov UNISDR je pomer medzi nákladmi a prínosmi 1:4. Na nové odolné systémy je navyše potrebná nová technológia a odborná príprava, ktoré v menej rozvinutých regiónoch často nie sú okamžite k dispozícii. |
| --- | --- |

24.

Uznáva, že napriek nákladovej efektívnosti odolnosti z dlhodobého hľadiska – za predpokladu, že sa rozumne zváži pravdepodobnosť výskytu prípadných katastrof – si výstavba odolná proti katastrofám môže vyžadovať značné počiatočné náklady. Bezpečnejšie štruktúry sú spojené s konštrukčnými zmenami, na realizáciu ktorých sú náklady zvyčajne o 10 až 50 % vyššie (a môže to byť dokonca ešte viac, ak treba presunúť energetickú, dopravnú či vodovodnú sieť). Zdôrazňuje, že je oveľa nákladovo efektívnejšie konať teraz než spätne opravovať budovy, ktoré nie sú bezpečné. Podľa odhadov UNISDR je pomer medzi nákladmi a prínosmi 1:4. Na nové odolné systémy je navyše potrebná nová technológia a odborná príprava, ktoré v menej rozvinutých regiónoch často nie sú okamžite k dispozícii.

| 25. | Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby posúdili odolnosť existujúcich štruktúr, predovšetkým tých, v ktorých poskytujú základné služby, ako sú napr. nemocnice alebo čistiarne vôd. |
| --- | --- |

25.

Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby posúdili odolnosť existujúcich štruktúr, predovšetkým tých, v ktorých poskytujú základné služby, ako sú napr. nemocnice alebo čistiarne vôd.

| 26. | Vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu o tom, ako čo najlepšie vybudovať odolné komunity, pripravené, vybavené a schopné podporovať sa v prípade katastrofy. |
| --- | --- |

26.

Vyzýva Komisiu, aby uskutočnila štúdiu o tom, ako čo najlepšie vybudovať odolné komunity, pripravené, vybavené a schopné podporovať sa v prípade katastrofy.

| 27. | Víta, že sa Komisia zamerala na odolnosť, a súhlasí, že to umožňuje miestnym, regionálnym a celoštátnym orgánom lepšie sa pripraviť na katastrofy prostredníctvom plánovania a posúdenia rizík (realizovaného miestnymi a regionálnymi orgánmi, spoločnosťami a inými skupinami) pre prípad nepredvídaných udalostí zameraného na zníženie strát spôsobených katastrofou namiesto toho, aby čakali na nejakú udalosť a následne znášali s tým spojené náklady. |
| --- | --- |

27.

Víta, že sa Komisia zamerala na odolnosť, a súhlasí, že to umožňuje miestnym, regionálnym a celoštátnym orgánom lepšie sa pripraviť na katastrofy prostredníctvom plánovania a posúdenia rizík (realizovaného miestnymi a regionálnymi orgánmi, spoločnosťami a inými skupinami) pre prípad nepredvídaných udalostí zameraného na zníženie strát spôsobených katastrofou namiesto toho, aby čakali na nejakú udalosť a následne znášali s tým spojené náklady.

| 28. | Zaväzuje sa podporovať kampaň OSN zameranú na odolné mestá a jej nástroj vlastného hodnotenia, vďaka ktorému môžu miestne orgány preveriť svoju odolnosť na základe súboru 10 hlavných prvkov. |
| --- | --- |

28.

Zaväzuje sa podporovať kampaň OSN zameranú na odolné mestá a jej nástroj vlastného hodnotenia, vďaka ktorému môžu miestne orgány preveriť svoju odolnosť na základe súboru 10 hlavných prvkov.

| 29. | Berie na vedomie Benátsku deklaráciu o budovaní odolnosti na miestnej úrovni v záujme stratégií na ochranu kultúrneho dedičstva a prispôsobenie sa zmenám klímy (UNISDR, 2012) a potrebu zvážiť spôsob, ako sa dá dedičstvo lepšie chrániť pred katastrofami. |
| --- | --- |

29.

Berie na vedomie Benátsku deklaráciu o budovaní odolnosti na miestnej úrovni v záujme stratégií na ochranu kultúrneho dedičstva a prispôsobenie sa zmenám klímy (UNISDR, 2012) a potrebu zvážiť spôsob, ako sa dá dedičstvo lepšie chrániť pred katastrofami.

| 30. | Pripúšťa, že ku katastrofám bude dochádzať aj naďalej, pričom v budúcnosti sa ich počet môže ešte zvýšiť. V spoločnej správe o zmene klímy, ktorú vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy, sa uvádza, že existuje len malá pochybnosť o tom, že je potrebné plánovať a budovať infraštruktúru, ktorá by zodpovedala realite vytvorenej zmenou klímy. |
| --- | --- |

30.

Pripúšťa, že ku katastrofám bude dochádzať aj naďalej, pričom v budúcnosti sa ich počet môže ešte zvýšiť. V spoločnej správe o zmene klímy, ktorú vypracoval Medzivládny panel o zmene klímy, sa uvádza, že existuje len malá pochybnosť o tom, že je potrebné plánovať a budovať infraštruktúru, ktorá by zodpovedala realite vytvorenej zmenou klímy.

B)   Koordinácia reakcie na katastrofu a komunikácia

| 31. | Poznamenáva, že pre mnohé katastrofy je charakteristická slabá komunikácia a nedostatočné riadenie. Riadenie v prípade katastrofy je interdisciplinárnou úlohou, do ktorej je zapojený rad organizácií. Z tohto dôvodu jednoznačne víta, že boli do znenia dokumentu o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany začlenené ustanovenia o programe odbornej prípravy pre členov zásahových tímov a workshopoch, seminároch a pilotných projektoch na prípravu vedúcich osôb civilnej ochrany. |
| --- | --- |

31.

Poznamenáva, že pre mnohé katastrofy je charakteristická slabá komunikácia a nedostatočné riadenie. Riadenie v prípade katastrofy je interdisciplinárnou úlohou, do ktorej je zapojený rad organizácií. Z tohto dôvodu jednoznačne víta, že boli do znenia dokumentu o mechanizme Únie v oblasti civilnej ochrany začlenené ustanovenia o programe odbornej prípravy pre členov zásahových tímov a workshopoch, seminároch a pilotných projektoch na prípravu vedúcich osôb civilnej ochrany.

| 32. | Povzbudzuje miestne a regionálne orgány, aby uznali často podceňovanú úlohu dobrovoľníkov a komunít pri zaisťovaní odolnosti po katastrofe a zaviedli plány na rozvoj a čerpanie z tohto zdroja. Informovaní a uvedomelí občania sú kľúčovým prvkom pri budovaní odolnosti; výbor uznáva, že rodový rozmer má veľký význam pre budovanie odolných komunít. |
| --- | --- |

32.

Povzbudzuje miestne a regionálne orgány, aby uznali často podceňovanú úlohu dobrovoľníkov a komunít pri zaisťovaní odolnosti po katastrofe a zaviedli plány na rozvoj a čerpanie z tohto zdroja. Informovaní a uvedomelí občania sú kľúčovým prvkom pri budovaní odolnosti; výbor uznáva, že rodový rozmer má veľký význam pre budovanie odolných komunít.

| 33. | Uznáva, že miestne a regionálne orgány majú povinnosť informovať svoje komunity o možných a nastávajúcich rizikách a spolu s príslušnými zainteresovanými stranami vopred plánovať, ako komunikovať tieto hrozby bez toho, že by vyvolávali strach alebo by odrádzali perspektívne podniky. |
| --- | --- |

33.

Uznáva, že miestne a regionálne orgány majú povinnosť informovať svoje komunity o možných a nastávajúcich rizikách a spolu s príslušnými zainteresovanými stranami vopred plánovať, ako komunikovať tieto hrozby bez toho, že by vyvolávali strach alebo by odrádzali perspektívne podniky.

| 34. | Poznamenáva, že pri oznamovaní informácií o katastrofách vzrastá úloha mobilných technológií, internetu a sociálnych médií, a požaduje, aby sa vypracovali ďalšie štúdie o osvedčených postupoch pri využívaní digitálnych komunikácií pri katastrofách. Digitálna komunikácia predstavuje pre jednotlivcov i komunity stále viac prostriedok na prístup k správam a informáciám a často bude prvým zdrojom informácií. Tieto komunikačné prostriedky môžu byť tiež dôležitým kanálom na získanie informácií od obetí a koordinovanie činností v rámci reakcie na katastrofu. |
| --- | --- |

34.

Poznamenáva, že pri oznamovaní informácií o katastrofách vzrastá úloha mobilných technológií, internetu a sociálnych médií, a požaduje, aby sa vypracovali ďalšie štúdie o osvedčených postupoch pri využívaní digitálnych komunikácií pri katastrofách. Digitálna komunikácia predstavuje pre jednotlivcov i komunity stále viac prostriedok na prístup k správam a informáciám a často bude prvým zdrojom informácií. Tieto komunikačné prostriedky môžu byť tiež dôležitým kanálom na získanie informácií od obetí a koordinovanie činností v rámci reakcie na katastrofu.

| 35. | Súhlasí s tým, že činnosti zamerané na zvýšenie povedomia sú kľúčom k šíreniu tohto posolstva medzi miestnymi ľuďmi. Takisto je dôležité zapojiť všetky časti komunity, začať čo najskôr a podnecovať komunity, aby si urobili plán pre svojpomoc, pretože často trvá značne dlhý čas, než príde pomoc zvonku. Je preto dôležité vytvoriť aj konkrétne programy a plány o tom, ako sa pripraviť na núdzové situácie v školách, aby sa už od útleho veku rozvíjali informovanosť a povedomie, čo zvýši odolnosť obyvateľstva. |
| --- | --- |

35.

Súhlasí s tým, že činnosti zamerané na zvýšenie povedomia sú kľúčom k šíreniu tohto posolstva medzi miestnymi ľuďmi. Takisto je dôležité zapojiť všetky časti komunity, začať čo najskôr a podnecovať komunity, aby si urobili plán pre svojpomoc, pretože často trvá značne dlhý čas, než príde pomoc zvonku. Je preto dôležité vytvoriť aj konkrétne programy a plány o tom, ako sa pripraviť na núdzové situácie v školách, aby sa už od útleho veku rozvíjali informovanosť a povedomie, čo zvýši odolnosť obyvateľstva.

| 36. | Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby naplánovali účinné komunikačné kanály, vďaka ktorým by sa včas dostali k tým najzraniteľnejším, a zaviedli mechanizmy na to, aby ich dostali do bezpečia počas extrémnych výčinov počasia a iných katastrof i po nich. Európska spoločnosť starne a podiel obyvateľstva so zníženou mobilitou alebo zdravotným postihnutím sa zvyšuje. V prípade katastrofy sú často tými najzraniteľnejšími a predstavujú prvé obete. |
| --- | --- |

36.

Vyzýva miestne a regionálne orgány, aby naplánovali účinné komunikačné kanály, vďaka ktorým by sa včas dostali k tým najzraniteľnejším, a zaviedli mechanizmy na to, aby ich dostali do bezpečia počas extrémnych výčinov počasia a iných katastrof i po nich. Európska spoločnosť starne a podiel obyvateľstva so zníženou mobilitou alebo zdravotným postihnutím sa zvyšuje. V prípade katastrofy sú často tými najzraniteľnejšími a predstavujú prvé obete.

| 37. | Požaduje investície do odbornej prípravy a nácviku (praktickej prípravy) pre prípad katastrofy, pretože tieto aktivity zachraňujú životy a zmenšujú narušenie. Cielená odborná príprava a vzdelávanie pracovníkov v oblasti bezpečnosti občanov, podobne ako vedúcich činiteľov komunity, sociálnych pracovníkov, zdravotníkov, záchranárov a hasičov môže znížiť počet obetí na životoch počas krízy aj v jej dozvukoch. |
| --- | --- |

37.

Požaduje investície do odbornej prípravy a nácviku (praktickej prípravy) pre prípad katastrofy, pretože tieto aktivity zachraňujú životy a zmenšujú narušenie. Cielená odborná príprava a vzdelávanie pracovníkov v oblasti bezpečnosti občanov, podobne ako vedúcich činiteľov komunity, sociálnych pracovníkov, zdravotníkov, záchranárov a hasičov môže znížiť počet obetí na životoch počas krízy aj v jej dozvukoch.

C)   Obnova

| 38. | Uvedomuje si, že obnova po katastrofe môže trvať mnoho rokov a že dôležitú úlohu pri zabezpečení včasnej a efektívnej obnovy zohráva poistenie. Zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvá môžu zohrávať kladnú úlohu a žiada o ich propagáciu. Súkromné poistenie môže prispieť k udržateľným verejným financiám a môže hrať kladnú úlohu pri riadení rizika katastrof. Pomáha znížiť hospodársky vplyv a uľahčuje obnovu. Dobre zostavené poistné zmluvy zároveň môžu odrádzať od rizikového správania a podporovať vnímanie rizika. Verejno-súkromné partnerstvá by mali mať vhodne určené oblasti a dohodnuté ciele. |
| --- | --- |

38.

Uvedomuje si, že obnova po katastrofe môže trvať mnoho rokov a že dôležitú úlohu pri zabezpečení včasnej a efektívnej obnovy zohráva poistenie. Zdôrazňuje, že verejno-súkromné partnerstvá môžu zohrávať kladnú úlohu a žiada o ich propagáciu. Súkromné poistenie môže prispieť k udržateľným verejným financiám a môže hrať kladnú úlohu pri riadení rizika katastrof. Pomáha znížiť hospodársky vplyv a uľahčuje obnovu. Dobre zostavené poistné zmluvy zároveň môžu odrádzať od rizikového správania a podporovať vnímanie rizika. Verejno-súkromné partnerstvá by mali mať vhodne určené oblasti a dohodnuté ciele.

| 39. | Vyjadruje obavu, že v dôsledku narastajúcich rizík sa poistenie môže v niektorých oblastiach stať nedostupným alebo cenovo neprístupným. To zasa môže ďalej prispievať k zraniteľnosti a zvýšiť citlivosť spoločnosti, čo ponechá verejné orgány vystavené potenciálne veľkej finančnej záťaži. |
| --- | --- |

39.

Vyjadruje obavu, že v dôsledku narastajúcich rizík sa poistenie môže v niektorých oblastiach stať nedostupným alebo cenovo neprístupným. To zasa môže ďalej prispievať k zraniteľnosti a zvýšiť citlivosť spoločnosti, čo ponechá verejné orgány vystavené potenciálne veľkej finančnej záťaži.

| 40. | Poukazuje na to, že obnova je príležitosťou začleniť budúcu odolnosť do rekonštrukcie príbytkov a infraštruktúry, hlavne v oblastiach, v ktorých pravidelne dochádza k prírodným katastrofám (napr. obce ležiace na brehoch riek). Musia sa prijať opatrenia na úrovni členských štátov, aby sa prípadne aj prostredníctvom partnerstiev zabezpečili finančné prostriedky nielen na financovanie obnovy, ale aj na ochranu pred budúcimi katastrofami. |
| --- | --- |

40.

Poukazuje na to, že obnova je príležitosťou začleniť budúcu odolnosť do rekonštrukcie príbytkov a infraštruktúry, hlavne v oblastiach, v ktorých pravidelne dochádza k prírodným katastrofám (napr. obce ležiace na brehoch riek). Musia sa prijať opatrenia na úrovni členských štátov, aby sa prípadne aj prostredníctvom partnerstiev zabezpečili finančné prostriedky nielen na financovanie obnovy, ale aj na ochranu pred budúcimi katastrofami.

| 41. | Poznamenáva, že úlohou miestnych a regionálnych orgánov počas obnovy je zvládnuť očakávania, sklamania a zdravotné záležitosti ľudí, ktorých postihla katastrofa alebo pre ňu prišli o svoj domov, a že toto si trvale vyžaduje zdroje. |
| --- | --- |

41.

Poznamenáva, že úlohou miestnych a regionálnych orgánov počas obnovy je zvládnuť očakávania, sklamania a zdravotné záležitosti ľudí, ktorých postihla katastrofa alebo pre ňu prišli o svoj domov, a že toto si trvale vyžaduje zdroje.

Medzinárodná agenda

| 42. | Nalieha na Komisiu, aby pevne zakotvila budovanie odolnosti do svojej humanitárnej pomoci a rozvojovej politiky. |
| --- | --- |

42.

Nalieha na Komisiu, aby pevne zakotvila budovanie odolnosti do svojej humanitárnej pomoci a rozvojovej politiky.

| 43. | Presadzuje, aby dokument nasledujúci po rámci z Hjóga náležite zohľadňoval súvislosť medzi rizikom a odolnosťou a ľudskou mobilitou. Poznamenáva, že katastrofy často vedú k pohybom obyvateľstva a že to môže mať negatívne systematické dôsledky na komunity pôvodu a cieľové komunity. |
| --- | --- |

43.

Presadzuje, aby dokument nasledujúci po rámci z Hjóga náležite zohľadňoval súvislosť medzi rizikom a odolnosťou a ľudskou mobilitou. Poznamenáva, že katastrofy často vedú k pohybom obyvateľstva a že to môže mať negatívne systematické dôsledky na komunity pôvodu a cieľové komunity.

| 44. | Uznáva, že v rozvojových krajinách sú plánovacie rámce menej rozvinuté a že hospodárske faktory vyvolávajú veľký tlak na rozvoj. Verejné orgány na všetkých úrovniach si musia uvedomiť, že výstavba môže zvýšiť riziko katastrof a keď ju umožnia, musia počítať so sprievodným javom v podobe zvýšenia tohto rizika. |
| --- | --- |

44.

Uznáva, že v rozvojových krajinách sú plánovacie rámce menej rozvinuté a že hospodárske faktory vyvolávajú veľký tlak na rozvoj. Verejné orgány na všetkých úrovniach si musia uvedomiť, že výstavba môže zvýšiť riziko katastrof a keď ju umožnia, musia počítať so sprievodným javom v podobe zvýšenia tohto rizika.

Subsidiarita a proporcionalita

| 45. | Víta, že sa dodržala zásada subsidiarity a zásada proporcionality. Civilná ochrana je oblasťou, v ktorej Únia koná s cieľom podporiť, koordinovať alebo doplniť činnosť svojich členských štátov. Nezáväzný charakter oznámenia a zásady, ktoré v ňom Komisia avizovala, zároveň potvrdzujú proporcionalitu. |
| --- | --- |

45.

Víta, že sa dodržala zásada subsidiarity a zásada proporcionality. Civilná ochrana je oblasťou, v ktorej Únia koná s cieľom podporiť, koordinovať alebo doplniť činnosť svojich členských štátov. Nezáväzný charakter oznámenia a zásady, ktoré v ňom Komisia avizovala, zároveň potvrdzujú proporcionalitu.

V Bruseli 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/66

---

Stanovisko Výboru regiónov – Poľnohospodárske genetické zdroje – od zachovania po udržateľné využívanie

2014/C 271/13

| Spravodajca | Giuseppe VARACALLI (IT/SES), starosta obce Gerace (Kalábria) |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o poľnohospodárskych genetických zdrojoch – od zachovania po udržateľné využívanie COM(2013) 838 final |

Spravodajca

Giuseppe VARACALLI (IT/SES), starosta obce Gerace (Kalábria)

Referenčný dokument

Správa Komisie Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru o poľnohospodárskych genetických zdrojoch – od zachovania po udržateľné využívanie COM(2013) 838 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | konštatuje, že európska stratégia zachovania a udržateľného využívania poľnohospodárskych genetických zdrojov, ktorú obsahuje správa Komisie adresovaná Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, vychádza zo záväzkov, ktoré prijala Európska únia s cieľom zastaviť postupnú stratu biodoverzity na území Európy do roku 2020. |
| --- | --- |

1.

konštatuje, že európska stratégia zachovania a udržateľného využívania poľnohospodárskych genetických zdrojov, ktorú obsahuje správa Komisie adresovaná Európskemu parlamentu, Rade a Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru, vychádza zo záväzkov, ktoré prijala Európska únia s cieľom zastaviť postupnú stratu biodoverzity na území Európy do roku 2020.

| 2. | Zdôrazňuje, že samotná stratégia má pôvod najmä v ustanoveniach Dohovoru o biologickej diverzite, ktorý bol prijatý v Riu de Janeiro v roku 1992, a na ktorý neskôr postupne nadviazali významné vykonávacie medzinárodné dohody, ku ktorým patrí hlavne Kartagenský protokol o biologickej bezpečnosti (2000), medzinárodná zmluva komisie FAO o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo (2004), a nedávny protokol z Nagoje o prístupe k výhodám vyplývajúcim z využívania biodiverzity a ich spoločnom využívaní (2010). |
| --- | --- |

2.

Zdôrazňuje, že samotná stratégia má pôvod najmä v ustanoveniach Dohovoru o biologickej diverzite, ktorý bol prijatý v Riu de Janeiro v roku 1992, a na ktorý neskôr postupne nadviazali významné vykonávacie medzinárodné dohody, ku ktorým patrí hlavne Kartagenský protokol o biologickej bezpečnosti (2000), medzinárodná zmluva komisie FAO o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo (2004), a nedávny protokol z Nagoje o prístupe k výhodám vyplývajúcim z využívania biodiverzity a ich spoločnom využívaní (2010).

| 3. | Nazdáva sa, že opatrenia na úrovni EÚ vychádzajú z dvoch základných oblastí: na jednej strane z politiky rozvoja vidieka s veľkým počtom štruktúrovaných agroenvironmentálnych opatrení a efektívnou činnosťou európskeho partnerstva a na druhej strane z politiky v oblasti výskumu a inovácie, v súčasnosti prostredníctvom rámcového programu Horizont 2020, ktorý je zameraný na špecifikáciu a spresnenie vedeckých poznatkov o poľnohospodárskej genetickej diverzite, a že východiskom pre túto činnosť by mali byť tiež právne predpisy týkajúce sa rastlinných a živočíšnych produktov, ako aj samotná poľnohospodárska politika, aby sa zabezpečila diverzita genetického dedičstva, ktoré využívajú všetci poľnohospodári. |
| --- | --- |

3.

Nazdáva sa, že opatrenia na úrovni EÚ vychádzajú z dvoch základných oblastí: na jednej strane z politiky rozvoja vidieka s veľkým počtom štruktúrovaných agroenvironmentálnych opatrení a efektívnou činnosťou európskeho partnerstva a na druhej strane z politiky v oblasti výskumu a inovácie, v súčasnosti prostredníctvom rámcového programu Horizont 2020, ktorý je zameraný na špecifikáciu a spresnenie vedeckých poznatkov o poľnohospodárskej genetickej diverzite, a že východiskom pre túto činnosť by mali byť tiež právne predpisy týkajúce sa rastlinných a živočíšnych produktov, ako aj samotná poľnohospodárska politika, aby sa zabezpečila diverzita genetického dedičstva, ktoré využívajú všetci poľnohospodári.

| 4. | Nazdáva sa, že postupný pokles biodiverzity sa z rôznych a súbežných dôvodov týka najmä miestnych spoločenstiev a ich zastupiteľských inštitúcií, vzhľadom na objektívny vplyv straty biodiverzity na ich územia. |
| --- | --- |

4.

Nazdáva sa, že postupný pokles biodiverzity sa z rôznych a súbežných dôvodov týka najmä miestnych spoločenstiev a ich zastupiteľských inštitúcií, vzhľadom na objektívny vplyv straty biodiverzity na ich územia.

| 5. | V tejto súvislosti pripomína, že regionálne a miestne orgány vykonávajú významné právomoci v oblasti riadenia biodiverzity na príslušnom území. Stačí uviesť príklad komplexnej oblasti vydávania povolení na využívanie prírodných zdrojov, ako aj inštitucionálne výsady miestnych a regionálnych orgánov v oblasti spravovania lokalít siete Natura 2000, ktoré patria medzi hlavné prvky činnosti Európskej únie zameranej na biodiverzitu, alebo právomoci v oblasti spolufinancovania programov rozvoja vidieka a cezhraničnej spolupráce, ktorú treba prehĺbiť, aby sa zlepšilo riadenie a výmena informácií, keďže v pohraničných oblastiach sa dajú spoločne využívať mnohé genetické zdroje. |
| --- | --- |

5.

V tejto súvislosti pripomína, že regionálne a miestne orgány vykonávajú významné právomoci v oblasti riadenia biodiverzity na príslušnom území. Stačí uviesť príklad komplexnej oblasti vydávania povolení na využívanie prírodných zdrojov, ako aj inštitucionálne výsady miestnych a regionálnych orgánov v oblasti spravovania lokalít siete Natura 2000, ktoré patria medzi hlavné prvky činnosti Európskej únie zameranej na biodiverzitu, alebo právomoci v oblasti spolufinancovania programov rozvoja vidieka a cezhraničnej spolupráce, ktorú treba prehĺbiť, aby sa zlepšilo riadenie a výmena informácií, keďže v pohraničných oblastiach sa dajú spoločne využívať mnohé genetické zdroje.

| 6. | Preto sa nazdáva, že je potrebné čoraz konkrétnejšie organicky zapájať miestne a regionálne orgány do programov zachovania a udržateľného využívania poľnohospodárskych genetických zdrojov, čo sa zároveň samozrejme musí vhodne spájať s dostupnosťou účinných implementačných právnych nástrojov a dostatkom finančných prostriedkov na konkrétne zásahy v tejto oblasti. |
| --- | --- |

6.

Preto sa nazdáva, že je potrebné čoraz konkrétnejšie organicky zapájať miestne a regionálne orgány do programov zachovania a udržateľného využívania poľnohospodárskych genetických zdrojov, čo sa zároveň samozrejme musí vhodne spájať s dostupnosťou účinných implementačných právnych nástrojov a dostatkom finančných prostriedkov na konkrétne zásahy v tejto oblasti.

| 7. | Konštatuje, že najmä pokiaľ ide o finančné prostriedky, ak vezmeme na vedomie, že Komisia v záverečnej časti správy uvádza (s. 9), že „Pokiaľ ide o rok 2020, genetické zdroje sa môžu spoliehať na vyššie finančné zdroje a širšie spektrum príležitostí na financovanie v rámci programu rozvoja vidieka a programu Horizont 2020, ako aj ďalších politík Únie“, je potrebné, aby bolo možné tieto tvrdenia objektívne preveriť, pokiaľ ide o skutočnú dostupnosť vyšších finančných zdrojov, a aby tieto boli k dispozícii čo najskôr, pričom treba mať náležite na pamäti, že väčšina zdrojov Únie určených na zachovanie genetickej biodiverzity v poľnohospodárstve sa bude týkať výskumného sektora. |
| --- | --- |

7.

Konštatuje, že najmä pokiaľ ide o finančné prostriedky, ak vezmeme na vedomie, že Komisia v záverečnej časti správy uvádza (s. 9), že „Pokiaľ ide o rok 2020, genetické zdroje sa môžu spoliehať na vyššie finančné zdroje a širšie spektrum príležitostí na financovanie v rámci programu rozvoja vidieka a programu Horizont 2020, ako aj ďalších politík Únie“, je potrebné, aby bolo možné tieto tvrdenia objektívne preveriť, pokiaľ ide o skutočnú dostupnosť vyšších finančných zdrojov, a aby tieto boli k dispozícii čo najskôr, pričom treba mať náležite na pamäti, že väčšina zdrojov Únie určených na zachovanie genetickej biodiverzity v poľnohospodárstve sa bude týkať výskumného sektora.

| 8. | Zdôrazňuje, že v súvislosti s aktivitami uvedenými v správe je dôležitý právny a inštitucionálny rámec, do ktorého je zasadená a štruktúrovaná oblasť genetických zdrojov. V Európe tento rámec tvoria hlavne okrem už uvedenej politiky rozvoja vidieka a európskej politiky v oblasti výskumu a inovácie aj právne predpisy týkajúce sa rastlinných a živočíšnych produktov a samotná poľnohospodárska politika. |
| --- | --- |

8.

Zdôrazňuje, že v súvislosti s aktivitami uvedenými v správe je dôležitý právny a inštitucionálny rámec, do ktorého je zasadená a štruktúrovaná oblasť genetických zdrojov. V Európe tento rámec tvoria hlavne okrem už uvedenej politiky rozvoja vidieka a európskej politiky v oblasti výskumu a inovácie aj právne predpisy týkajúce sa rastlinných a živočíšnych produktov a samotná poľnohospodárska politika.

| 9. | S ohľadom na politiku rozvoja vidieka pripomína svoje postoje obsiahnuté v nedávnom stanovisku z 9. októbra 2013 na tému „Udržateľný rozvoj vidieckych oblastí“, v ktorom s osobitným dôrazom poukazuje na potenciál vidieckych oblastí aj z hľadiska biodiverzity. |
| --- | --- |

9.

S ohľadom na politiku rozvoja vidieka pripomína svoje postoje obsiahnuté v nedávnom stanovisku z 9. októbra 2013 na tému „Udržateľný rozvoj vidieckych oblastí“, v ktorom s osobitným dôrazom poukazuje na potenciál vidieckych oblastí aj z hľadiska biodiverzity.

| 10. | Prízvukuje, že iniciatívy v tejto oblasti spadajú do špecifického celosvetového rámca, ktorého ústredným prvkom je spomínaná medzinárodná zmluva komisie FAO o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo, ku ktorej Európska únia formálne pristúpila. Táto zmluva má za cieľ koordináciu a podporu iniciatív v oblasti riadenia rastlinných genetických zdrojov, a zachovanie genetickej diverzity je pre jej signatárov právne záväzné. |
| --- | --- |

10.

Prízvukuje, že iniciatívy v tejto oblasti spadajú do špecifického celosvetového rámca, ktorého ústredným prvkom je spomínaná medzinárodná zmluva komisie FAO o genetických zdrojoch rastlín pre výživu a poľnohospodárstvo, ku ktorej Európska únia formálne pristúpila. Táto zmluva má za cieľ koordináciu a podporu iniciatív v oblasti riadenia rastlinných genetických zdrojov, a zachovanie genetickej diverzity je pre jej signatárov právne záväzné.

| 11. | Konštatuje, že Európska únia postupom času vymedzila rozsiahly priestor problematike zachovania poľnohospodárskej genetickej diverzity, nedávno rozhodnutím, ktoré prijali hlavy štátov Európskej únie v roku 2010 a ktoré sa týka zastavenia procesu straty biodiverzity v EÚ do roku 2020, s čím súvisí aj prijatie adekvátnych záväzkov pretavených do európskej stratégie v oblasti biodiverzity prijatej v roku 2011, ale tento trend ešte zatiaľ nepriniesol očakávané výsledky. |
| --- | --- |

11.

Konštatuje, že Európska únia postupom času vymedzila rozsiahly priestor problematike zachovania poľnohospodárskej genetickej diverzity, nedávno rozhodnutím, ktoré prijali hlavy štátov Európskej únie v roku 2010 a ktoré sa týka zastavenia procesu straty biodiverzity v EÚ do roku 2020, s čím súvisí aj prijatie adekvátnych záväzkov pretavených do európskej stratégie v oblasti biodiverzity prijatej v roku 2011, ale tento trend ešte zatiaľ nepriniesol očakávané výsledky.

| 12. | Je znepokojený, pretože doterajšie konsolidované programovanie EÚ zatiaľ nezabránilo tomu, čo je napokon jasne uznané v správe, aby pokračovala „strata poľnohospodárskej biodiverzity“. Preto možno súhlasiť s rozhodnutím Komisie zaujať prístup zachovania ako jeden z určujúcich prvkov opatrení v oblasti zachovania a udržateľného využívania genetických zdrojov. |
| --- | --- |

12.

Je znepokojený, pretože doterajšie konsolidované programovanie EÚ zatiaľ nezabránilo tomu, čo je napokon jasne uznané v správe, aby pokračovala „strata poľnohospodárskej biodiverzity“. Preto možno súhlasiť s rozhodnutím Komisie zaujať prístup zachovania ako jeden z určujúcich prvkov opatrení v oblasti zachovania a udržateľného využívania genetických zdrojov.

| 13. | Nazdáva sa však, že tento prístup, ktorý je potrebné ďalej rozvinúť a rozčleniť, nepriniesol adekvátne výsledky v oblasti udržateľného využívania týchto zdrojov, ale naopak bola konštatovaná „istá medzera v podobe obmedzenej účasti koncových užívateľov“. Preto je potrebné sledovať cieľ preklenúť dosiaľ existujúcu hlbokú priepasť medzi výsledkami výskumnej činnosti a efektívnym udržateľným využívaním genetických zdrojov. |
| --- | --- |

13.

Nazdáva sa však, že tento prístup, ktorý je potrebné ďalej rozvinúť a rozčleniť, nepriniesol adekvátne výsledky v oblasti udržateľného využívania týchto zdrojov, ale naopak bola konštatovaná „istá medzera v podobe obmedzenej účasti koncových užívateľov“. Preto je potrebné sledovať cieľ preklenúť dosiaľ existujúcu hlbokú priepasť medzi výsledkami výskumnej činnosti a efektívnym udržateľným využívaním genetických zdrojov.

| 14. | Vyjadruje potešenie, že správa, ktorá kladie osobitný dôraz práve na tento bod, sústreďuje pozornosť na potrebu zmeny vzťahu medzi výskumom a využívaním v tom zmysle, že vedecká činnosť musí zodpovedať konkrétnym potrebám poľnohospodárov, ktorí sú nevyhnutnými a neodmysliteľnými adresátmi riešení, ktoré výskum ponúka, ako aj z hľadiska zaistenia potravinovej bezpečnosti občanov a výroby účinných látok pre potreby farmaceutického a chemického priemyslu. |
| --- | --- |

14.

Vyjadruje potešenie, že správa, ktorá kladie osobitný dôraz práve na tento bod, sústreďuje pozornosť na potrebu zmeny vzťahu medzi výskumom a využívaním v tom zmysle, že vedecká činnosť musí zodpovedať konkrétnym potrebám poľnohospodárov, ktorí sú nevyhnutnými a neodmysliteľnými adresátmi riešení, ktoré výskum ponúka, ako aj z hľadiska zaistenia potravinovej bezpečnosti občanov a výroby účinných látok pre potreby farmaceutického a chemického priemyslu.

| 15. | Konštatuje, že špecializovaná skupina pre genetické zdroje bola založená na konci roka 2013. Bohužiaľ, informácie o práci tejto skupiny sú k dispozícii iba v angličtine, čo tiež obmedzuje šírenie informácií pre koncových užívateľov. Preto by bolo obzvlášť dôležité, aby Komisia aktivovala prostriedky na šírenie prevádzkových informácií v širšom meradle. |
| --- | --- |

15.

Konštatuje, že špecializovaná skupina pre genetické zdroje bola založená na konci roka 2013. Bohužiaľ, informácie o práci tejto skupiny sú k dispozícii iba v angličtine, čo tiež obmedzuje šírenie informácií pre koncových užívateľov. Preto by bolo obzvlášť dôležité, aby Komisia aktivovala prostriedky na šírenie prevádzkových informácií v širšom meradle.

| 16. | Víta dôraz Komisie na prístup viacúrovňového riadenia potrebný na komplexnú a holistickú politiku schopnú dosiahnuť potrebnú rovnováhu medzi politikou výskumu a inovácie a politikou rozvoja vidieka. |
| --- | --- |

16.

Víta dôraz Komisie na prístup viacúrovňového riadenia potrebný na komplexnú a holistickú politiku schopnú dosiahnuť potrebnú rovnováhu medzi politikou výskumu a inovácie a politikou rozvoja vidieka.

| 17. | Považuje v zhode so správou za rovnako potrebné zlepšiť prístup k existujúcim databázam a zbierkam s cieľom zvýšiť ich efektívne využívanie, keďže, ako je všeobecne známe, nedostatočná informovanosť v tejto oblasti často spôsobuje, že sa prichádza o prípadný úžitok, ktorý by z nich mohol byť. |
| --- | --- |

17.

Považuje v zhode so správou za rovnako potrebné zlepšiť prístup k existujúcim databázam a zbierkam s cieľom zvýšiť ich efektívne využívanie, keďže, ako je všeobecne známe, nedostatočná informovanosť v tejto oblasti často spôsobuje, že sa prichádza o prípadný úžitok, ktorý by z nich mohol byť.

| 18. | Zároveň považuje za potrebné, aby bol účinok v oblasti zachovania sprevádzaný systémovým integrovaným prístupom, ktorý by umožnil vytvorenie stabilných vzájomných vzťahov medzi rôznymi účastníkmi zapojenými do tohto procesu, počínajúc nutným odkazom na úroveň poľnohospodárskych podnikov, tradičných lokálnych plemien a plodín a v snahe podporovať rozsiahle využívanie tradičných a miestnych plemien a plodín poľnohospodármi prostredníctvom súboru opatrení na obnovenie a zvýšenie biodiverzity v poľnohospodárskej výrobe. |
| --- | --- |

18.

Zároveň považuje za potrebné, aby bol účinok v oblasti zachovania sprevádzaný systémovým integrovaným prístupom, ktorý by umožnil vytvorenie stabilných vzájomných vzťahov medzi rôznymi účastníkmi zapojenými do tohto procesu, počínajúc nutným odkazom na úroveň poľnohospodárskych podnikov, tradičných lokálnych plemien a plodín a v snahe podporovať rozsiahle využívanie tradičných a miestnych plemien a plodín poľnohospodármi prostredníctvom súboru opatrení na obnovenie a zvýšenie biodiverzity v poľnohospodárskej výrobe.

| 19. | Hodnotí v tomto zmysle pozitívne zámer obsiahnutý v správe zriadiť „siete pre celú Úniu, aby bolo možné valorizovať tento materiál“ ako mechanizmus integrácie, ktorý musí zahŕňať skutočné zapojenie zdola nahor, vrátane miestnej a regionálnej inštitucionálnej úrovne. |
| --- | --- |

19.

Hodnotí v tomto zmysle pozitívne zámer obsiahnutý v správe zriadiť „siete pre celú Úniu, aby bolo možné valorizovať tento materiál“ ako mechanizmus integrácie, ktorý musí zahŕňať skutočné zapojenie zdola nahor, vrátane miestnej a regionálnej inštitucionálnej úrovne.

| 20. | Súhlasí a stotožňuje sa s názorom, že je potrebné výrazné úsilie miestnych a regionálnych orgánov, vzhľadom na to, že správa konkrétne vyzýva, aby sa zodpovední politickí činitelia a správne orgány „zapojili do rozvoja inštitucionálneho a právneho rámca, a to spôsobom, ktorý je v súlade [so zachovaním a udržateľným využívaním genetických zdrojov]“, na dosiahnutie očakávaných výsledkov. |
| --- | --- |

20.

Súhlasí a stotožňuje sa s názorom, že je potrebné výrazné úsilie miestnych a regionálnych orgánov, vzhľadom na to, že správa konkrétne vyzýva, aby sa zodpovední politickí činitelia a správne orgány „zapojili do rozvoja inštitucionálneho a právneho rámca, a to spôsobom, ktorý je v súlade [so zachovaním a udržateľným využívaním genetických zdrojov]“, na dosiahnutie očakávaných výsledkov.

| 21. | Považuje za užitočné ďalšie spresnenie Komisie v správe, pokiaľ ide o „významnú revíziu právnych predpisov“, zameranú na adekvátne posilnenie mechanizmov na zachovanie zdrojov, aj prostredníctvom spolupráce jednotlivých zainteresovaných odvetví, so súbežným zlepšením prístupu na trhy s tradičnými odrodami, ako aj na to, aby poľnohospodári skutočne využívali genetický materiál, ktorý je prirodzene rozmanitejší ako v súčasnosti, čo by mal návrh nariadenia EÚ oveľa lepšie zohľadniť. |
| --- | --- |

21.

Považuje za užitočné ďalšie spresnenie Komisie v správe, pokiaľ ide o „významnú revíziu právnych predpisov“, zameranú na adekvátne posilnenie mechanizmov na zachovanie zdrojov, aj prostredníctvom spolupráce jednotlivých zainteresovaných odvetví, so súbežným zlepšením prístupu na trhy s tradičnými odrodami, ako aj na to, aby poľnohospodári skutočne využívali genetický materiál, ktorý je prirodzene rozmanitejší ako v súčasnosti, čo by mal návrh nariadenia EÚ oveľa lepšie zohľadniť.

| 22. | V zásade súhlasí so zásadou integrovaného rozhodovacieho procesu a žiada, aby v ňom miestne a regionálne orgány zohrávali vedúcu úlohu s cieľom chrániť veľké množstvo špecifických prvkov svojich území a genetických osobitostí rastlín a zvierat, ktoré sú s nimi spojené a zasluhujú si ochranu, a prispieť k doplneniu činnosti hlavných, bezprostrednejšie zapojených subjektov, (vedcov, poľnohospodárov, šľachtiteľov, spotrebiteľov), ktorých odlišné charakteristiky sú primerane zhrnuté v správe. |
| --- | --- |

22.

V zásade súhlasí so zásadou integrovaného rozhodovacieho procesu a žiada, aby v ňom miestne a regionálne orgány zohrávali vedúcu úlohu s cieľom chrániť veľké množstvo špecifických prvkov svojich území a genetických osobitostí rastlín a zvierat, ktoré sú s nimi spojené a zasluhujú si ochranu, a prispieť k doplneniu činnosti hlavných, bezprostrednejšie zapojených subjektov, (vedcov, poľnohospodárov, šľachtiteľov, spotrebiteľov), ktorých odlišné charakteristiky sú primerane zhrnuté v správe.

| 23. | Je potrebné zvýšiť povedomie verejnosti o hodnote genetických zdrojov a význame ich ochrany, výskumu a udržateľného využívania. Zároveň treba podporovať programy vzdelávania technikov a poľnohospodárov, ako aj mechanizmy koordinácie, monitorovania a hodnotenia zamerané na ochranu biodiverzity v poľnohospodárstve. |
| --- | --- |

23.

Je potrebné zvýšiť povedomie verejnosti o hodnote genetických zdrojov a význame ich ochrany, výskumu a udržateľného využívania. Zároveň treba podporovať programy vzdelávania technikov a poľnohospodárov, ako aj mechanizmy koordinácie, monitorovania a hodnotenia zamerané na ochranu biodiverzity v poľnohospodárstve.

| 24. | Obzvlášť pozitívne preto hodnotí jasný dôraz kladený na mechanizmus európskeho partnerstva v oblasti inovácií „Poľnohospodárska produktivita a udržateľnosť“ (so súbežným zapojením výboru pre genetické zdroje zriadeným na základe nariadenia Rady (ES) č. 870/2004) ako prostriedok konkrétneho posilnenia integrácie výskumnej činnosti a foriem využívania zdrojov, a to aj s jasne formulovaným zámerom prispôsobiť tieto aktivity miestnym podmienkam a potrebám. |
| --- | --- |

24.

Obzvlášť pozitívne preto hodnotí jasný dôraz kladený na mechanizmus európskeho partnerstva v oblasti inovácií „Poľnohospodárska produktivita a udržateľnosť“ (so súbežným zapojením výboru pre genetické zdroje zriadeným na základe nariadenia Rady (ES) č. 870/2004) ako prostriedok konkrétneho posilnenia integrácie výskumnej činnosti a foriem využívania zdrojov, a to aj s jasne formulovaným zámerom prispôsobiť tieto aktivity miestnym podmienkam a potrebám.

| 25. | V záujme efektívnej výmeny poznatkov medzi všetkými zapojenými subjektmi ďalej navrhuje stimulovať aj formy spolupráce (tzv. co-working) v rámci jednotlivých miestnych spoločenstiev, ako aj medzi nimi, ako účinný systém výmeny skúseností, ktoré by sa mohli porovnávať a prirodzeným spôsobom sa vzájomne odovzdávať. |
| --- | --- |

25.

V záujme efektívnej výmeny poznatkov medzi všetkými zapojenými subjektmi ďalej navrhuje stimulovať aj formy spolupráce (tzv. co-working) v rámci jednotlivých miestnych spoločenstiev, ako aj medzi nimi, ako účinný systém výmeny skúseností, ktoré by sa mohli porovnávať a prirodzeným spôsobom sa vzájomne odovzdávať.

| 26. | Navrhuje zaviesť logo, navrhnuté a financované Komisiou, na výrobky z ohrozených a/alebo zachovaných a vyvinutých genetických zdrojov. Podmienky pre toto logo by sa mali stanoviť s cieľom podporovať a posilňovať výrobcov a iných miestnych/regionálnych aktérov. |
| --- | --- |

26.

Navrhuje zaviesť logo, navrhnuté a financované Komisiou, na výrobky z ohrozených a/alebo zachovaných a vyvinutých genetických zdrojov. Podmienky pre toto logo by sa mali stanoviť s cieľom podporovať a posilňovať výrobcov a iných miestnych/regionálnych aktérov.

| 27. | Vyjadruje obavy (na ktoré sa v správe otvorene poukazuje) v súvislosti s tým, že doterajšia rozsiahla vedecká činnosť má nepatrný vplyv na poľnohospodárov-užívateľov, a nemôže nespomenúť, že v správe nezávislých expertov o programe Spoločenstva na uchovávanie, opis, zber a využívanie genetických zdrojov v poľnohospodárstve, ktoré upravuje spomínané nariadenie Rady č. 870/2004, sa uvádza, že príjemcami sú hlavne výskumné ústavy, z čoho vyplýva potreba v novom programe viacej stimulovať účasť koncových užívateľov hlavne s cieľom dosiahnuť ciele programu s osobitným dôrazom na konkrétne a efektívne využívanie jeho výsledkov v praxi aj prostredníctvom vhodnej motivácie reagovať na výzvy na predkladanie projektov. |
| --- | --- |

27.

Vyjadruje obavy (na ktoré sa v správe otvorene poukazuje) v súvislosti s tým, že doterajšia rozsiahla vedecká činnosť má nepatrný vplyv na poľnohospodárov-užívateľov, a nemôže nespomenúť, že v správe nezávislých expertov o programe Spoločenstva na uchovávanie, opis, zber a využívanie genetických zdrojov v poľnohospodárstve, ktoré upravuje spomínané nariadenie Rady č. 870/2004, sa uvádza, že príjemcami sú hlavne výskumné ústavy, z čoho vyplýva potreba v novom programe viacej stimulovať účasť koncových užívateľov hlavne s cieľom dosiahnuť ciele programu s osobitným dôrazom na konkrétne a efektívne využívanie jeho výsledkov v praxi aj prostredníctvom vhodnej motivácie reagovať na výzvy na predkladanie projektov.

| 28. | Berie na vedomie, že „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o produkcii rastlinného rozmnožovacieho materiálu a jeho sprístupňovaní na trhu“, COM(2013) 262 final, ktorý úzko súvisí s otázkami obsiahnutými v tomto stanovisku, 11. marca 2014 Európsky parlament zamietol. |
| --- | --- |

28.

Berie na vedomie, že „Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o produkcii rastlinného rozmnožovacieho materiálu a jeho sprístupňovaní na trhu“, COM(2013) 262 final, ktorý úzko súvisí s otázkami obsiahnutými v tomto stanovisku, 11. marca 2014 Európsky parlament zamietol.

| 29. | Preto si náležite kladie záväzok, že bude pozorne sledovať vývoj v tejto oblasti, kde úplnou prioritou by malo byť preskúmanie návrhu nariadenia, pričom už teraz s odkazom na obsah uvedeného návrhu upozorňuje na citeľnú a výraznú potrebu podporovať menších malých a stredných výrobcov a užívateľov starobylých, tradičných, a zriedkavých odrôd, tvoriacich dôležitú súčasť genetickej rozmanitosti pestovaných rastlinných odrôd, ktorých výrobcovia nie sú patrične chránení v súvislosti s plánovanými nákladnými postupmi uznávania a ktorých používanie vo vhodných miestnych podmienkach nie je dostatočne podporované vzhľadom na objektívny a priamy záujem miestnych a regionálnych orgánov chrániť pred nadmernými prevádzkovými ťažkosťami tieto hospodárske subjekty, ktoré najlepšie dokážu zaručiť biodiverzitu a pôsobia v ohraničených územných oblastiach. |
| --- | --- |

29.

Preto si náležite kladie záväzok, že bude pozorne sledovať vývoj v tejto oblasti, kde úplnou prioritou by malo byť preskúmanie návrhu nariadenia, pričom už teraz s odkazom na obsah uvedeného návrhu upozorňuje na citeľnú a výraznú potrebu podporovať menších malých a stredných výrobcov a užívateľov starobylých, tradičných, a zriedkavých odrôd, tvoriacich dôležitú súčasť genetickej rozmanitosti pestovaných rastlinných odrôd, ktorých výrobcovia nie sú patrične chránení v súvislosti s plánovanými nákladnými postupmi uznávania a ktorých používanie vo vhodných miestnych podmienkach nie je dostatočne podporované vzhľadom na objektívny a priamy záujem miestnych a regionálnych orgánov chrániť pred nadmernými prevádzkovými ťažkosťami tieto hospodárske subjekty, ktoré najlepšie dokážu zaručiť biodiverzitu a pôsobia v ohraničených územných oblastiach.

| 30. | Žiada, aby nové nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o produkcii rozmnožovacieho materiálu rastlín a jeho dodávaní na trh umožnilo certifikáciu ekologických osív podľa kritérií, ktoré budú prispôsobené ekologickej produkcii, čo umožní rozvoj rastlín podľa prostredia a vývoj odrôd a populácií; |
| --- | --- |

30.

Žiada, aby nové nariadenie Európskeho parlamentu a Rady o produkcii rozmnožovacieho materiálu rastlín a jeho dodávaní na trh umožnilo certifikáciu ekologických osív podľa kritérií, ktoré budú prispôsobené ekologickej produkcii, čo umožní rozvoj rastlín podľa prostredia a vývoj odrôd a populácií;

| 31. | V súlade so skôr prijatými stanoviskami pokladá tiež v súvislosti s genetickými zdrojmi za zvlášť dôležité, aby bol jasne definovaný jeho postoj v otázke schvaľovania a dovozu GMO, ktoré môžu byť povoľované len výnimočne a s osobitným a konkrétnym ohľadom na kompatibilitu so stratégiou zachovania genetických zdrojov. |
| --- | --- |

31.

V súlade so skôr prijatými stanoviskami pokladá tiež v súvislosti s genetickými zdrojmi za zvlášť dôležité, aby bol jasne definovaný jeho postoj v otázke schvaľovania a dovozu GMO, ktoré môžu byť povoľované len výnimočne a s osobitným a konkrétnym ohľadom na kompatibilitu so stratégiou zachovania genetických zdrojov.

| 32. | V tejto súvislosti teda kladie dôraz na prísne uplatňovanie zásady prevencie pri schvaľovaní a uvádzaní na trh geneticky modifikovaných organizmov, a zároveň na potrebu prijímať na všetkých inštitucionálnych úrovniach konkrétne opatrenia v oblasti koexistencie zamerané na náležitú ochranu všetkých poľnohospodárskych a osobitne ekologicky najcitlivejších oblastí hlavne tým, že sa vykoná presné posúdenie rizík pre biodiverzitu. |
| --- | --- |

32.

V tejto súvislosti teda kladie dôraz na prísne uplatňovanie zásady prevencie pri schvaľovaní a uvádzaní na trh geneticky modifikovaných organizmov, a zároveň na potrebu prijímať na všetkých inštitucionálnych úrovniach konkrétne opatrenia v oblasti koexistencie zamerané na náležitú ochranu všetkých poľnohospodárskych a osobitne ekologicky najcitlivejších oblastí hlavne tým, že sa vykoná presné posúdenie rizík pre biodiverzitu.

V Bruseli 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

III Prípravné akty

VÝBOR REGIÓNOV

107. plenárne zasadnutie 25. a 26. júna 2014

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/70

---

Stanovisko Výboru regiónov – Pracovná mobilita a posilnenie siete EURES

2014/C 271/14

| Spravodajca | José Ramón Bauzá Díaz (ESo–oEĽS), predseda vlády Baleárskych ostrovov |
| --- | --- |
| Referenčný dokument | Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskej sieti služieb zamestnanosti, prístupe pracovníkov k službám v oblasti mobility a o ďalšej integrácii pracovných trhov
  COM(2014) 6 final |

Spravodajca

José Ramón Bauzá Díaz (ESo–oEĽS), predseda vlády Baleárskych ostrovov

Referenčný dokument

Návrh nariadenia Európskeho parlamentu a Rady o Európskej sieti služieb zamestnanosti, prístupe pracovníkov k službám v oblasti mobility a o ďalšej integrácii pracovných trhov

COM(2014) 6 final

I.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

VÝBOR REGIÓNOV

Všeobecné ustanovenia

| 1. | zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú na pracovnom trhu v praxi plnia alebo by mali plniť územné celky s najnižším objemom štátnych štruktúr. V tomto zmysle sme sa v našom stanovisku „Úloha miestnych a regionálnych orgánov pri podpore rastu a zamestnanosti“ (2013/C 62/14) vyjadrili o tom, ako často sú miestne a regionálne orgány zodpovedné za realizáciu politických opatrení, okrem iného aj v oblasti zamestnanosti; |
| --- | --- |

1.

zdôrazňuje dôležitú úlohu, ktorú na pracovnom trhu v praxi plnia alebo by mali plniť územné celky s najnižším objemom štátnych štruktúr. V tomto zmysle sme sa v našom stanovisku „Úloha miestnych a regionálnych orgánov pri podpore rastu a zamestnanosti“ (2013/C 62/14) vyjadrili o tom, ako často sú miestne a regionálne orgány zodpovedné za realizáciu politických opatrení, okrem iného aj v oblasti zamestnanosti;

| 2. | s uspokojením vníma skutočnosť, že pre veľkú väčšinu občanov EÚ je právo na voľný pohyb jedným z najväčších úspechov EÚ, a nazdáva sa, že je nevyhnutné zachovať toto právo a uľahčiť jeho uplatňovanie posilnením voľného pohybu pracovníkov; |
| --- | --- |

2.

s uspokojením vníma skutočnosť, že pre veľkú väčšinu občanov EÚ je právo na voľný pohyb jedným z najväčších úspechov EÚ, a nazdáva sa, že je nevyhnutné zachovať toto právo a uľahčiť jeho uplatňovanie posilnením voľného pohybu pracovníkov;

| 3. | pozitívne hodnotí návrh Komisie ako nástroj, ktorý by mal pomôcť zlepšiť prístup pracovníkov k službám podporujúcim mobilitu pracovnej sily v EÚ, zabezpečiť, aby si všetci občania, bez ohľadu na to, kde žijú, mohli ľahšie uplatniť právo voľne sa pohybovať, a umožniť zmenšiť rozdiely v miere nezamestnanosti medzi členskými štátmi; |
| --- | --- |

3.

pozitívne hodnotí návrh Komisie ako nástroj, ktorý by mal pomôcť zlepšiť prístup pracovníkov k službám podporujúcim mobilitu pracovnej sily v EÚ, zabezpečiť, aby si všetci občania, bez ohľadu na to, kde žijú, mohli ľahšie uplatniť právo voľne sa pohybovať, a umožniť zmenšiť rozdiely v miere nezamestnanosti medzi členskými štátmi;

| 4. | zdôrazňuje, že opätovné zriadenie siete EURES vo vylepšenej podobe predstavuje dôležitý krok v úsilí, ktoré Európska únia vyvíja na podporu členských štátov a ich regiónov v boji proti nezamestnanosti; |
| --- | --- |

4.

zdôrazňuje, že opätovné zriadenie siete EURES vo vylepšenej podobe predstavuje dôležitý krok v úsilí, ktoré Európska únia vyvíja na podporu členských štátov a ich regiónov v boji proti nezamestnanosti;

| 5. | podporuje rozhodnutie Komisie zmeniť Európsku sieť služieb zamestnanosti na nástroj zameraný na dosiahnutie súladu medzi dopytom a ponukou na pracovnom trhu (1); |
| --- | --- |

5.

podporuje rozhodnutie Komisie zmeniť Európsku sieť služieb zamestnanosti na nástroj zameraný na dosiahnutie súladu medzi dopytom a ponukou na pracovnom trhu (1);

| 6. | podčiarkuje, že je potrebné sprístupniť služby siete EURES v celej EÚ, tak pre zamestnávateľov, ako aj pre uchádzačov o zamestnanie. Preto VR zdôrazňuje, že je dôležité informovať občanov o výhodách tejto siete, aby mohli v plnej miere využívať jej potenciál. Bude potrebné organizovať informačné stretnutia, kampane v médiách a semináre s cieľom oboznámiť európskych občanov s možnosťami, ktoré ponúka sieť EURES; |
| --- | --- |

6.

podčiarkuje, že je potrebné sprístupniť služby siete EURES v celej EÚ, tak pre zamestnávateľov, ako aj pre uchádzačov o zamestnanie. Preto VR zdôrazňuje, že je dôležité informovať občanov o výhodách tejto siete, aby mohli v plnej miere využívať jej potenciál. Bude potrebné organizovať informačné stretnutia, kampane v médiách a semináre s cieľom oboznámiť európskych občanov s možnosťami, ktoré ponúka sieť EURES;

| 7. | podčiarkuje, že národné úrady pre koordináciu siete EURES by mali úzko spolupracovať s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore mobility pracovnej sily; |
| --- | --- |

7.

podčiarkuje, že národné úrady pre koordináciu siete EURES by mali úzko spolupracovať s miestnymi a regionálnymi orgánmi, ktoré zohrávajú kľúčovú úlohu pri podpore mobility pracovnej sily;

| 8. | nazdáva sa, že špecifické problémy, ktorým musia čeliť cezhraniční pracovníci (sociálne zabezpečenie, daňové otázky a poistenie), opodstatňujú existenciu cezhraničných partnerstiev EURES, ktoré majú zásadnú poradenskú úlohu v pohraničných regiónoch (2). Vyjadruje znepokojenie nad tým, že návrhy Komisie môžu viesť k dvojitému dohľadu nad týmito cezhraničnými partnerstvami EURES. Po prvé, z finančného hľadiska tým, že sa národným úradom pre koordináciu pridelia prostriedky viazané v programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) na cezhraničné partnerstvá EURES a po druhé, tým, že sa do článku 8 súčasného návrhu nariadenia zavedie postup národného udeľovania oprávnenia pre tieto cezhraničné partnerstvá, čo je v rozpore s účinkom článku 21 písm. a) nariadenia č. 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), ktorý udeľuje službám, ktoré sú územne zodpovedné za hraničné regióny právomoc navrhovať rozvoj a činnosti cezhraničných partnerstiev EURES; |
| --- | --- |

8.

nazdáva sa, že špecifické problémy, ktorým musia čeliť cezhraniční pracovníci (sociálne zabezpečenie, daňové otázky a poistenie), opodstatňujú existenciu cezhraničných partnerstiev EURES, ktoré majú zásadnú poradenskú úlohu v pohraničných regiónoch (2). Vyjadruje znepokojenie nad tým, že návrhy Komisie môžu viesť k dvojitému dohľadu nad týmito cezhraničnými partnerstvami EURES. Po prvé, z finančného hľadiska tým, že sa národným úradom pre koordináciu pridelia prostriedky viazané v programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) na cezhraničné partnerstvá EURES a po druhé, tým, že sa do článku 8 súčasného návrhu nariadenia zavedie postup národného udeľovania oprávnenia pre tieto cezhraničné partnerstvá, čo je v rozpore s účinkom článku 21 písm. a) nariadenia č. 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI), ktorý udeľuje službám, ktoré sú územne zodpovedné za hraničné regióny právomoc navrhovať rozvoj a činnosti cezhraničných partnerstiev EURES;

| 9. | opätovne poukazuje na to, že je potrebné zabezpečiť, aby sa rozšírenie siete EURES na celoeurópsky systém na podporu umiestňovania a náboru pracovníkov uskutočnilo takým spôsobom, aby si sieť mohla i naďalej plniť svoje poradenské úlohy a aby sa prioritne zachovali služby poradcov EURES, pokiaľ ide o praktické otázky spojené s prácou a sociálnym zabezpečením v zahraničí (3); |
| --- | --- |

9.

opätovne poukazuje na to, že je potrebné zabezpečiť, aby sa rozšírenie siete EURES na celoeurópsky systém na podporu umiestňovania a náboru pracovníkov uskutočnilo takým spôsobom, aby si sieť mohla i naďalej plniť svoje poradenské úlohy a aby sa prioritne zachovali služby poradcov EURES, pokiaľ ide o praktické otázky spojené s prácou a sociálnym zabezpečením v zahraničí (3);

O mobilite pracovnej sily

| 10. | opakuje, že treba podporovať opatrenia na posilnenie európskeho trhu práce a uľahčovať občanom a pracovníkom EÚ cezhraničné presuny zriadením systémov uznávania odbornej kvalifikácie, odstránením prekážok v oblasti daní, umožnením prenosu podpory v nezamestnanosti a dôchodkových práv do zahraničia (4); |
| --- | --- |

10.

opakuje, že treba podporovať opatrenia na posilnenie európskeho trhu práce a uľahčovať občanom a pracovníkom EÚ cezhraničné presuny zriadením systémov uznávania odbornej kvalifikácie, odstránením prekážok v oblasti daní, umožnením prenosu podpory v nezamestnanosti a dôchodkových práv do zahraničia (4);

| 11. | upozorňuje, že v súčasnej sociálno-ekonomickej situácii a v záujme splnenia cieľov stratégie Európa 2020 predstavuje tento návrh na modernizáciu siete EURES konkrétny krok v rámci činnosti, ktorá sa vyvíja v snahe nájsť inovatívne riešenia na zvýšenie miery zamestnanosti; |
| --- | --- |

11.

upozorňuje, že v súčasnej sociálno-ekonomickej situácii a v záujme splnenia cieľov stratégie Európa 2020 predstavuje tento návrh na modernizáciu siete EURES konkrétny krok v rámci činnosti, ktorá sa vyvíja v snahe nájsť inovatívne riešenia na zvýšenie miery zamestnanosti;

| 12. | vyzdvihuje prínos mobility pracovnej sily ako korekčného mechanizmu v súčasnej hospodárskej situácii a zdôrazňuje význam siete ako EURES, ktorá pomáha obmedziť dosah nekalých praktík hospodárskej súťaže založených na nábore migrujúcich pracovníkov v EÚ; |
| --- | --- |

12.

vyzdvihuje prínos mobility pracovnej sily ako korekčného mechanizmu v súčasnej hospodárskej situácii a zdôrazňuje význam siete ako EURES, ktorá pomáha obmedziť dosah nekalých praktík hospodárskej súťaže založených na nábore migrujúcich pracovníkov v EÚ;

| 13. | v tejto súvislosti zdôrazňuje, že podľa európskeho monitora voľných pracovných miest boli v prvom štvrťroku 2013 aj napriek vysokej miere nezamestnanosti v Európe dva milióny pracovných miest neobsadené. Nedávno vypracovaná štúdia Komisie ukazuje, že migrujúci občania EÚ, ktorí zostávajú bez práce, predstavujú len veľmi malé percento z celkového počtu obyvateľov v každom členskom štáte a medzi 0,7 % a 1,0 % z celkového počtu obyvateľov EÚ; |
| --- | --- |

13.

v tejto súvislosti zdôrazňuje, že podľa európskeho monitora voľných pracovných miest boli v prvom štvrťroku 2013 aj napriek vysokej miere nezamestnanosti v Európe dva milióny pracovných miest neobsadené. Nedávno vypracovaná štúdia Komisie ukazuje, že migrujúci občania EÚ, ktorí zostávajú bez práce, predstavujú len veľmi malé percento z celkového počtu obyvateľov v každom členskom štáte a medzi 0,7 % a 1,0 % z celkového počtu obyvateľov EÚ;

| 14. | konštatuje, že hoci sa EÚ v minulosti usilovala vytvoriť právny rámec pre jednotný trh, ktorý by všetkým občanom EÚ zaručoval právo na voľný pohyb, často sa nevenovala pozornosť tomu, ako si občania môžu reálne toto právo uplatniť, pričom sa členským štátom ponechával veľký priestor na interpretáciu platných právnych predpisov, ktoré v súčasnom krízovom období používajú veľmi reštriktívne; |
| --- | --- |

14.

konštatuje, že hoci sa EÚ v minulosti usilovala vytvoriť právny rámec pre jednotný trh, ktorý by všetkým občanom EÚ zaručoval právo na voľný pohyb, často sa nevenovala pozornosť tomu, ako si občania môžu reálne toto právo uplatniť, pričom sa členským štátom ponechával veľký priestor na interpretáciu platných právnych predpisov, ktoré v súčasnom krízovom období používajú veľmi reštriktívne;

| 15. | vyzýva preto Komisiu, aby predložila opatrenia, ktoré podporia a uľahčia voľný pohyb osôb v rámci EÚ, a aby vypracovala jasné a praktické pravidlá koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia v EÚ, a tak zaručila, že si občania budú môcť plne uplatniť svoje práva; |
| --- | --- |

15.

vyzýva preto Komisiu, aby predložila opatrenia, ktoré podporia a uľahčia voľný pohyb osôb v rámci EÚ, a aby vypracovala jasné a praktické pravidlá koordinácie systémov sociálneho zabezpečenia v EÚ, a tak zaručila, že si občania budú môcť plne uplatniť svoje práva;

O reformách siete EURES

Technické a právne aspekty návrhu nariadenia

| 16. | domnieva sa, že v návrhu nariadenia by sa malo uviesť, aké postavenie v sieti EURES majú krajiny, ktoré nie sú členskými štátmi Európskej únie, ale sú súčasťou Európskeho hospodárskeho priestoru, ako napríklad Švajčiarsko; |
| --- | --- |

16.

domnieva sa, že v návrhu nariadenia by sa malo uviesť, aké postavenie v sieti EURES majú krajiny, ktoré nie sú členskými štátmi Európskej únie, ale sú súčasťou Európskeho hospodárskeho priestoru, ako napríklad Švajčiarsko;

| 17. | zastáva názor, že objasnením technických aspektov návrhu nariadenia sa zaručí, že ho budú členské štáty a ich regióny, členovia siete EURES a najmä partneri siete EURES účinnejšie uplatňovať a že bude medzi nimi lepšia koordinácia; |
| --- | --- |

17.

zastáva názor, že objasnením technických aspektov návrhu nariadenia sa zaručí, že ho budú členské štáty a ich regióny, členovia siete EURES a najmä partneri siete EURES účinnejšie uplatňovať a že bude medzi nimi lepšia koordinácia;

| 18. | v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby zvážila, či by sa nemalo v návrhu vysvetliť, či budú národné úrady pre koordináciu súčasťou štátnych štruktúr verejných služieb zamestnanosti alebo nie a či členské štáty budú môcť samy rozhodnúť o tom, že poveria svoje verejné služby zamestnanosti úlohou poskytovať podporné služby, alebo bude zapojenie týchto služieb vo všetkých členských štátoch povinné; |
| --- | --- |

18.

v tejto súvislosti žiada Komisiu, aby zvážila, či by sa nemalo v návrhu vysvetliť, či budú národné úrady pre koordináciu súčasťou štátnych štruktúr verejných služieb zamestnanosti alebo nie a či členské štáty budú môcť samy rozhodnúť o tom, že poveria svoje verejné služby zamestnanosti úlohou poskytovať podporné služby, alebo bude zapojenie týchto služieb vo všetkých členských štátoch povinné;

| 19. | odporúča Komisii, aby zviditeľnila národné úrady pre koordináciu ako štátne orgány riadiace politiku siete EURES na území danej krajiny, a to tak, že im jednoznačne prizná všetky právomoci, ktoré sa v kapitole III, IV a V návrhu udeľujú členským štátom; |
| --- | --- |

19.

odporúča Komisii, aby zviditeľnila národné úrady pre koordináciu ako štátne orgány riadiace politiku siete EURES na území danej krajiny, a to tak, že im jednoznačne prizná všetky právomoci, ktoré sa v kapitole III, IV a V návrhu udeľujú členským štátom;

| 20. | upozorňuje, že by bolo treba vysvetliť pojmy ako „vhodné partnerstvo“, „referenti“ alebo „individuálny akčný plán“, ako aj úlohu partnerov siete EURES v súvislosti s prístupom k spoločnej IT platforme a to, či títo partneri budú uplatňovať hlavné zásady spoločnej IT platformy alebo sa na nich budú vzťahovať povinnosti, ktoré z nich vyplývajú; |
| --- | --- |

20.

upozorňuje, že by bolo treba vysvetliť pojmy ako „vhodné partnerstvo“, „referenti“ alebo „individuálny akčný plán“, ako aj úlohu partnerov siete EURES v súvislosti s prístupom k spoločnej IT platforme a to, či títo partneri budú uplatňovať hlavné zásady spoločnej IT platformy alebo sa na nich budú vzťahovať povinnosti, ktoré z nich vyplývajú;

| 21. | žiada Komisiu, aby objasnila, či v súvislosti so systémami a postupmi pre výmenu voľných pracovných miest a žiadostí o zamestnanie a iných informácií, ktoré má k dispozícii európsky úrad pre koordináciu, ako aj v súvislosti s povinnosťou členských štátov získavať a zhromažďovať údaje o činnostiach vykonávaných na vnútroštátnej úrovni podľa stanovených kategórií spoločných ukazovateľov bude potrebné, aby prostredníctvom vykonávacích aktov prijala pravidlá a technické formáty alebo modely a postupy, ktoré im dajú jednotnú podobu; |
| --- | --- |

21.

žiada Komisiu, aby objasnila, či v súvislosti so systémami a postupmi pre výmenu voľných pracovných miest a žiadostí o zamestnanie a iných informácií, ktoré má k dispozícii európsky úrad pre koordináciu, ako aj v súvislosti s povinnosťou členských štátov získavať a zhromažďovať údaje o činnostiach vykonávaných na vnútroštátnej úrovni podľa stanovených kategórií spoločných ukazovateľov bude potrebné, aby prostredníctvom vykonávacích aktov prijala pravidlá a technické formáty alebo modely a postupy, ktoré im dajú jednotnú podobu;

| 22. | naliehavo žiada Komisiu, aby jasne uviedla, kto zodpovedá za to, že informácie budú priebežne aktualizované. To je obzvlášť dôležité v krajinách, kde sociálni partneri vyjednávajú zmluvy, ktoré sa vzťahujú na niekoľko odvetví pracovného trhu; |
| --- | --- |

22.

naliehavo žiada Komisiu, aby jasne uviedla, kto zodpovedá za to, že informácie budú priebežne aktualizované. To je obzvlášť dôležité v krajinách, kde sociálni partneri vyjednávajú zmluvy, ktoré sa vzťahujú na niekoľko odvetví pracovného trhu;

| 23. | za obzvlášť dôležité považuje, aby sa v návrhu nariadenia stanovili kritériá týkajúce sa zloženia národných úradov pre koordináciu a výboru EURES, ktoré budú zaručovať koordináciu týchto orgánov s regiónmi členských štátov a Únie; |
| --- | --- |

23.

za obzvlášť dôležité považuje, aby sa v návrhu nariadenia stanovili kritériá týkajúce sa zloženia národných úradov pre koordináciu a výboru EURES, ktoré budú zaručovať koordináciu týchto orgánov s regiónmi členských štátov a Únie;

| 24. | nabáda Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť mimoriadnej situácii pracovníkov, ktorým hrozí vylúčenie z trhu práce, vrátane pracovníkov bez kvalifikácie alebo s nízkou kvalifikáciou, a to tak, že ich v texte návrhu výslovne spomenie, čím prispeje k realizácii jedného z cieľov uvedených v článku 5; |
| --- | --- |

24.

nabáda Komisiu, aby venovala osobitnú pozornosť mimoriadnej situácii pracovníkov, ktorým hrozí vylúčenie z trhu práce, vrátane pracovníkov bez kvalifikácie alebo s nízkou kvalifikáciou, a to tak, že ich v texte návrhu výslovne spomenie, čím prispeje k realizácii jedného z cieľov uvedených v článku 5;

| 25. | odporúča preto Komisii, aby trvala na tom, že mobilita sa musí riadiť zásadou nediskriminácie, a aby zahrnula do znenia návrhu ustanovenia v tomto zmysle a navrhla mechanizmy, ktoré zaručia ich účinné uplatňovanie; |
| --- | --- |

25.

odporúča preto Komisii, aby trvala na tom, že mobilita sa musí riadiť zásadou nediskriminácie, a aby zahrnula do znenia návrhu ustanovenia v tomto zmysle a navrhla mechanizmy, ktoré zaručia ich účinné uplatňovanie;

Právno-politické aspekty

| 26. | nabáda Komisiu, aby do koordinačného úsilia a snahy zlepšiť sieť EURES zapojila všetky členské štáty a ich regióny, s cieľom posilniť existujúcu štruktúru a nezredukovať ju len na byrokratické formality; |
| --- | --- |

26.

nabáda Komisiu, aby do koordinačného úsilia a snahy zlepšiť sieť EURES zapojila všetky členské štáty a ich regióny, s cieľom posilniť existujúcu štruktúru a nezredukovať ju len na byrokratické formality;

| 27. | zastáva názor, že nová štruktúra siete EURES si vyžaduje systém financovania, ktorého zdroje treba vyjasniť, keďže ESF je na rozdiel od fondov v rámci programu v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) regionalizovaný štrukturálny fond; |
| --- | --- |

27.

zastáva názor, že nová štruktúra siete EURES si vyžaduje systém financovania, ktorého zdroje treba vyjasniť, keďže ESF je na rozdiel od fondov v rámci programu v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI) regionalizovaný štrukturálny fond;

| 28. | takisto sa domnieva, že spomínaný systém financovania by mal vyjasniť osobitnú situáciu, pokiaľ ide o prideľovanie prostriedkov súkromných služieb zamestnanosti s cieľom zisku, ktoré sa podieľajú na činnosti siete EURES ako partneri; |
| --- | --- |

28.

takisto sa domnieva, že spomínaný systém financovania by mal vyjasniť osobitnú situáciu, pokiaľ ide o prideľovanie prostriedkov súkromných služieb zamestnanosti s cieľom zisku, ktoré sa podieľajú na činnosti siete EURES ako partneri;

| 29. | nabáda Komisiu, aby rozbehla rozsiahlu komunikačnú kampaň o zlepšenej sieti EURES, keďže mnoho osôb, ktoré si hľadajú zamestnanie, a množstvo podnikov, ktoré ho ponúkajú, ju v jej súčasnej podobe zväčša nepozná; |
| --- | --- |

29.

nabáda Komisiu, aby rozbehla rozsiahlu komunikačnú kampaň o zlepšenej sieti EURES, keďže mnoho osôb, ktoré si hľadajú zamestnanie, a množstvo podnikov, ktoré ho ponúkajú, ju v jej súčasnej podobe zväčša nepozná;

| 30. | podotýka, že pre väčšinu uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov je často najbližšou úrovňou miestna a regionálna úroveň, že trh práce má prevažne miestny charakter (5) a že má v miestnom a regionálnom meradle zvyčajne závažné vlastné problémy, ako je napríklad sezónnosť výrobnej činnosti, a v dôsledku toho aj pracovnej sily; |
| --- | --- |

30.

podotýka, že pre väčšinu uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov je často najbližšou úrovňou miestna a regionálna úroveň, že trh práce má prevažne miestny charakter (5) a že má v miestnom a regionálnom meradle zvyčajne závažné vlastné problémy, ako je napríklad sezónnosť výrobnej činnosti, a v dôsledku toho aj pracovnej sily;

| 31. | preto je dôležité, aby boli jasne určení miestni a regionálni zástupcovia, ktorí budú rozvíjať štruktúrovaný dialóg a zabezpečovať pravidelnú výmenu informácií s národnými úradmi pre koordináciu, aby sa zaručilo, že tieto úrady budú môcť na národnej úrovni využívať poznatky a skúsenosti miestnej a regionálnej úrovne a že v miestnych a regionálnych službách zamestnanosti budú vedieť, aké služby siete EURES sú k dispozícii na národnej a európskej úrovni; |
| --- | --- |

31.

preto je dôležité, aby boli jasne určení miestni a regionálni zástupcovia, ktorí budú rozvíjať štruktúrovaný dialóg a zabezpečovať pravidelnú výmenu informácií s národnými úradmi pre koordináciu, aby sa zaručilo, že tieto úrady budú môcť na národnej úrovni využívať poznatky a skúsenosti miestnej a regionálnej úrovne a že v miestnych a regionálnych službách zamestnanosti budú vedieť, aké služby siete EURES sú k dispozícii na národnej a európskej úrovni;

| 32. | zdôrazňuje, že poradenská činnosť, ktorú vykonávajú poradcovia siete EURES, bude úspešná len vtedy, ak budú títo poradcovia presne vedieť, aké sú špecifické potreby z hľadiska zamestnanosti v jednotlivých regiónoch a mestách EÚ. Preto by bolo vhodné, aby sa národné úrady pre koordináciu usilovali umiestniť poradcov siete EURES do územných celkov s najnižším objemom štátnych štruktúr; |
| --- | --- |

32.

zdôrazňuje, že poradenská činnosť, ktorú vykonávajú poradcovia siete EURES, bude úspešná len vtedy, ak budú títo poradcovia presne vedieť, aké sú špecifické potreby z hľadiska zamestnanosti v jednotlivých regiónoch a mestách EÚ. Preto by bolo vhodné, aby sa národné úrady pre koordináciu usilovali umiestniť poradcov siete EURES do územných celkov s najnižším objemom štátnych štruktúr;

| 33. | podporuje využívanie siete EURES s cieľom zaručiť prístup k informáciám o voľných miestach pre stážistov a odporúča, aby sa využívala aj ako nástroj na získavanie spätnej väzby, ktorý študentom umožní zhodnotiť svoje skúsenosti so stážami (6). Vyzýva, aby sa zaviedli nové opatrenia, ktoré budú stimulovať otvorenú a transparentnú ponuku v oblasti stáží; |
| --- | --- |

33.

podporuje využívanie siete EURES s cieľom zaručiť prístup k informáciám o voľných miestach pre stážistov a odporúča, aby sa využívala aj ako nástroj na získavanie spätnej väzby, ktorý študentom umožní zhodnotiť svoje skúsenosti so stážami (6). Vyzýva, aby sa zaviedli nové opatrenia, ktoré budú stimulovať otvorenú a transparentnú ponuku v oblasti stáží;

| 34. | zastáva názor, že reforma služieb siete EURES by jej mala umožniť poskytovať aktívnu pomoc mladým ľuďom, a to vďaka tomu, že sa jej služby a postupy upravia tak, aby boli prístupnejšie, a že sa v školách, na gymnáziách a univerzitách zavedú individualizované systémy poradenstva a orientácie, ktoré budú pomáhať študentom, učňom a všetkým mladým ľuďom, aby lepšie spoznali svoje túžby, schopnosti a pracovné možnosti; |
| --- | --- |

34.

zastáva názor, že reforma služieb siete EURES by jej mala umožniť poskytovať aktívnu pomoc mladým ľuďom, a to vďaka tomu, že sa jej služby a postupy upravia tak, aby boli prístupnejšie, a že sa v školách, na gymnáziách a univerzitách zavedú individualizované systémy poradenstva a orientácie, ktoré budú pomáhať študentom, učňom a všetkým mladým ľuďom, aby lepšie spoznali svoje túžby, schopnosti a pracovné možnosti;

| 35. | oceňuje návrh na zlepšenie siete EURES, najmä vďaka zavedeniu funkcie „Match and Map“, ktorá umožní vytvoriť si jasnú geografickú predstavu o ponúkaných miestach, a domnieva sa, že pri zverejnení ponuky by sa malo jasne uviesť, o akú prácu ide, v súlade s európskym kvalifikačným rámcom a Európskou klasifikáciou zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní, a aké sú základné podmienky uzavretia pracovnej zmluvy (zmluva na dobu určitú alebo neurčitú, pracovný čas, plat a presné miesto poskytovania služieb). V tejto súvislosti výbor upozorňuje na to, že v národnom a regionálnom meradle môžu zohrávať dôležitú úlohu aj programy agentúr sprostredkujúcich zamestnanie, a odporúča, aby boli viac prepojené so sieťou Enterprise Europe Network (EEN), regiónmi a obchodnými komorami (ktoré majú tú výhodu, že sú pevne späté s podnikateľskou sférou, a teda poznajú jej potreby a problémy) (7); |
| --- | --- |

35.

oceňuje návrh na zlepšenie siete EURES, najmä vďaka zavedeniu funkcie „Match and Map“, ktorá umožní vytvoriť si jasnú geografickú predstavu o ponúkaných miestach, a domnieva sa, že pri zverejnení ponuky by sa malo jasne uviesť, o akú prácu ide, v súlade s európskym kvalifikačným rámcom a Európskou klasifikáciou zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní, a aké sú základné podmienky uzavretia pracovnej zmluvy (zmluva na dobu určitú alebo neurčitú, pracovný čas, plat a presné miesto poskytovania služieb). V tejto súvislosti výbor upozorňuje na to, že v národnom a regionálnom meradle môžu zohrávať dôležitú úlohu aj programy agentúr sprostredkujúcich zamestnanie, a odporúča, aby boli viac prepojené so sieťou Enterprise Europe Network (EEN), regiónmi a obchodnými komorami (ktoré majú tú výhodu, že sú pevne späté s podnikateľskou sférou, a teda poznajú jej potreby a problémy) (7);

| 36. | žiada členské štáty, aby svoje národné kvalifikačné systémy prepojili s európskym kvalifikačným rámcom a aby s jeho existenciou oboznámili všetkých občanov propagovaním jeho využívania pri vydávaní úradných osvedčení; |
| --- | --- |

36.

žiada členské štáty, aby svoje národné kvalifikačné systémy prepojili s európskym kvalifikačným rámcom a aby s jeho existenciou oboznámili všetkých občanov propagovaním jeho využívania pri vydávaní úradných osvedčení;

| 37. | žiada preto, aby sa na portáli siete EURES podporovalo využívanie európskeho online životopisu Europass CV, európskeho kvalifikačného rámca a systému ESCO (viacjazyčná Európska klasifikácia zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní), s cieľom spojiť tieto nástroje a urobiť všetko pre to, aby tento portál umožňoval automaticky priradiť ponúkané pracovné miesta k žiadostiam o zamestnanie a životopisom s prekladmi do všetkých úradných jazykov EÚ a jasnými opismi zručností, kompetencií, povolaní a kvalifikácií získaných na vnútroštátnej úrovni. |
| --- | --- |

37.

žiada preto, aby sa na portáli siete EURES podporovalo využívanie európskeho online životopisu Europass CV, európskeho kvalifikačného rámca a systému ESCO (viacjazyčná Európska klasifikácia zručností, kompetencií, kvalifikácií a povolaní), s cieľom spojiť tieto nástroje a urobiť všetko pre to, aby tento portál umožňoval automaticky priradiť ponúkané pracovné miesta k žiadostiam o zamestnanie a životopisom s prekladmi do všetkých úradných jazykov EÚ a jasnými opismi zručností, kompetencií, povolaní a kvalifikácií získaných na vnútroštátnej úrovni.

Pritom je nevyhnutné zdôrazniť, že automatizovaný systém nikdy nemôže nahradiť potrebný osobný rozhovor alebo podporu pri priraďovaní, pretože kompetencie a schopnosti, ako aj ich opis nie je vždy možné doslova preložiť vzhľadom na jazykové rozdiely;

| 38. | poukazuje na výhody, ktoré väčšia mobilita pracovníkov v rámci EÚ prináša podnikom, a najmä malým a stredným podnikom, ktoré majú prevažne národný profil, a preto žiada, aby sieť EURES poskytovala konkrétne služby s prihliadnutím na špecifické črty MSP, čo by si mohlo vyžadovať väčšiu pomoc, napriek tomu, že tieto podniky si často nemôžu dovoliť platiť dodatočné poplatky alebo znášať administratívnu záťaž, ktorá sa spája s náborom mobilných pracovníkov; |
| --- | --- |

38.

poukazuje na výhody, ktoré väčšia mobilita pracovníkov v rámci EÚ prináša podnikom, a najmä malým a stredným podnikom, ktoré majú prevažne národný profil, a preto žiada, aby sieť EURES poskytovala konkrétne služby s prihliadnutím na špecifické črty MSP, čo by si mohlo vyžadovať väčšiu pomoc, napriek tomu, že tieto podniky si často nemôžu dovoliť platiť dodatočné poplatky alebo znášať administratívnu záťaž, ktorá sa spája s náborom mobilných pracovníkov;

| 39. | zdôrazňuje, že nedostatočná znalosť jazyka je v súčasnosti hlavnou prekážkou, ktorá bráni mobilite pracovníkov v rámci EÚ. Preto upozorňuje, že je potrebné odstrániť existujúce jazykové prekážky v EÚ tým, že sa bude podporovať prekladanie všetkých informácií, ktoré sa objavia na portáli siete EURES, do všetkých jazykov EÚ. Okrem toho žiada, aby sieť EURES poskytovala aj základné informácie o jazykových kurzoch dostupných pre pracovníkov spolu s praktickými informáciami o tom, ako sa pohybovať v hostiteľskej krajine; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje, že nedostatočná znalosť jazyka je v súčasnosti hlavnou prekážkou, ktorá bráni mobilite pracovníkov v rámci EÚ. Preto upozorňuje, že je potrebné odstrániť existujúce jazykové prekážky v EÚ tým, že sa bude podporovať prekladanie všetkých informácií, ktoré sa objavia na portáli siete EURES, do všetkých jazykov EÚ. Okrem toho žiada, aby sieť EURES poskytovala aj základné informácie o jazykových kurzoch dostupných pre pracovníkov spolu s praktickými informáciami o tom, ako sa pohybovať v hostiteľskej krajine;

| 40. | zastáva názor, že pre voľný pohyb pracovníkov v Európskej únii bude prospešné, keď sa zlepší informovanosť o špecifických otázkach spojených s mobilitou, ako sú zmeny a úpravy, ktoré sa vzťahujú na sociálne dávky v prípade zemepisnej a pracovnej mobility v rámci EÚ, informácie o výške vzniknutých nárokov, ako aj o dôsledkoch mobility alebo o možných alternatívach; |
| --- | --- |

40.

zastáva názor, že pre voľný pohyb pracovníkov v Európskej únii bude prospešné, keď sa zlepší informovanosť o špecifických otázkach spojených s mobilitou, ako sú zmeny a úpravy, ktoré sa vzťahujú na sociálne dávky v prípade zemepisnej a pracovnej mobility v rámci EÚ, informácie o výške vzniknutých nárokov, ako aj o dôsledkoch mobility alebo o možných alternatívach;

Subsidiarita a proporcionalita

| 41. | zastáva názor, že návrh nariadenia rešpektuje medze stanovené zásadou subsidiarity, keďže jeho zámerom je vytvoriť spoločný rámec pre spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom spojiť informácie o ponuke voľných pracovných miest a obsadiť tieto miesta, a tým uľahčiť dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na pracovnom trhu, ktorú nemôžu uspokojivo dosiahnuť členské štáty, a preto ju vzhľadom na rozsah a účinky opatrenia možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Zároveň rešpektuje aj zásadu proporcionality, keďže na dosiahnutie uvedeného cieľa používa len to, čo je potrebné; |
| --- | --- |

41.

zastáva názor, že návrh nariadenia rešpektuje medze stanovené zásadou subsidiarity, keďže jeho zámerom je vytvoriť spoločný rámec pre spoluprácu medzi členskými štátmi s cieľom spojiť informácie o ponuke voľných pracovných miest a obsadiť tieto miesta, a tým uľahčiť dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na pracovnom trhu, ktorú nemôžu uspokojivo dosiahnuť členské štáty, a preto ju vzhľadom na rozsah a účinky opatrenia možno lepšie dosiahnuť na úrovni Únie. Zároveň rešpektuje aj zásadu proporcionality, keďže na dosiahnutie uvedeného cieľa používa len to, čo je potrebné;

| 42. | upozorňuje však, že sieť EURES má striktne európsky pôvod a v praxi by sa mala snažiť stať sa skutočnou európskou verejnou službou zamestnanosti; |
| --- | --- |

42.

upozorňuje však, že sieť EURES má striktne európsky pôvod a v praxi by sa mala snažiť stať sa skutočnou európskou verejnou službou zamestnanosti;

| 43. | nabáda preto Komisiu, aby so zreteľom na zásadu subsidiarity a proporcionality posilnila európsky rozmer siete EURES, najmä tým, že zváži možnosť poveriť európsky úrad pre koordináciu úlohou udeľovať oprávnenia partnerom siete EURES, a tiež tým, že namiesto toho, aby ponechala členským štátom možnosť požadovať od partnerov siete určité povinnosti, ako sa uvádza v návrhu, zavedie skutočné povinnosti pre partnerov siete; |
| --- | --- |

43.

nabáda preto Komisiu, aby so zreteľom na zásadu subsidiarity a proporcionality posilnila európsky rozmer siete EURES, najmä tým, že zváži možnosť poveriť európsky úrad pre koordináciu úlohou udeľovať oprávnenia partnerom siete EURES, a tiež tým, že namiesto toho, aby ponechala členským štátom možnosť požadovať od partnerov siete určité povinnosti, ako sa uvádza v návrhu, zavedie skutočné povinnosti pre partnerov siete;

| 44. | takisto sa domnieva, že pre úspech siete EURES v najvzdialenejších a ostrovných regiónoch EÚ, kde je vysoká miera nezamestnanosti predovšetkým medzi mladými ľuďmi, je nevyhnutné, aby európske a národné orgány venovali náležitú pozornosť špecifickým obmedzeniam, ktorým musia tieto regióny čeliť, t. j. trvalým štrukturálnym a geografickým znevýhodneniam, ktoré sťažujú najmä mobilitu pracovníkov; |
| --- | --- |

44.

takisto sa domnieva, že pre úspech siete EURES v najvzdialenejších a ostrovných regiónoch EÚ, kde je vysoká miera nezamestnanosti predovšetkým medzi mladými ľuďmi, je nevyhnutné, aby európske a národné orgány venovali náležitú pozornosť špecifickým obmedzeniam, ktorým musia tieto regióny čeliť, t. j. trvalým štrukturálnym a geografickým znevýhodneniam, ktoré sťažujú najmä mobilitu pracovníkov;

Záverečné odporúčania

| 45. | odporúča Európskej komisii a žiada ju, aby s využitím štrukturálnych fondov navrhla nové nástroje na podporu integrácie mobilných pracovníkov; |
| --- | --- |

45.

odporúča Európskej komisii a žiada ju, aby s využitím štrukturálnych fondov navrhla nové nástroje na podporu integrácie mobilných pracovníkov;

| 46. | domnieva sa, že sieť EURES bude úspešná len vtedy, ak členské štáty podporia jej prepojenie so špecifickými záujmami regiónov a/alebo miest Európskej únie. Preto odporúča, aby sa v nariadení stanovila požiadavka, že spolupráca medzi partnermi siete EURES musí v praxi prihliadať na odlišné špecifiká jednotlivých regiónov a/alebo miest EÚ; |
| --- | --- |

46.

domnieva sa, že sieť EURES bude úspešná len vtedy, ak členské štáty podporia jej prepojenie so špecifickými záujmami regiónov a/alebo miest Európskej únie. Preto odporúča, aby sa v nariadení stanovila požiadavka, že spolupráca medzi partnermi siete EURES musí v praxi prihliadať na odlišné špecifiká jednotlivých regiónov a/alebo miest EÚ;

| 47. | odporúča, aby sa obzvlášť prihliadalo na to, že miestna a regionálna úroveň sú najbližšou úrovňou pre občanov, a teda aj pre uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov, a že trh práce má prevažne regionálny charakter. |
| --- | --- |

47.

odporúča, aby sa obzvlášť prihliadalo na to, že miestna a regionálna úroveň sú najbližšou úrovňou pre občanov, a teda aj pre uchádzačov o zamestnanie a zamestnávateľov, a že trh práce má prevažne regionálny charakter.

II.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

Pozmeňovací návrh 1

Odôvodnenie 19

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Za zabezpečenie kvality (vrátane technickej kvality) informácií sprístupnených v rámci spoločnej IT platformy, najmä pokiaľ ide o údaje o voľných pracovných miestach, sú právne zodpovedné organizácie, ktoré informácie sprístupňujú v súlade s právnymi predpismi členských štátov a/alebo podľa noriem stanovených členskými štátmi. Komisia by mala uľahčiť spoluprácu zameranú na skoré odhalenie akéhokoľvek podvodu alebo zneužitia v súvislosti s výmenou informácií na európskej úrovni. | Za zabezpečenie kvality (vrátane technickej kvality) informácií sprístupnených v rámci spoločnej IT platformy, najmä pokiaľ ide o údaje o voľných pracovných miestach, sú právne zodpovedné organizácie, ktoré informácie sprístupňujú v súlade s právnymi predpismi členských štátov a/alebo podľa noriem stanovených členskými štátmi. Je nevyhnutné, aby Komisia by mala uľahčiť
  ovala všetkým zainteresovaným stranám, vrátane samotných občanov, spoluprácu zameranú na skoré odhalenie akéhokoľvek podvodu alebo zneužitia v súvislosti s výmenou informácií na európskej úrovni a tiež, aby aktivovala dostupné mechanizmy a spôsoby nahlasovania týchto praktík. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Za zabezpečenie kvality (vrátane technickej kvality) informácií sprístupnených v rámci spoločnej IT platformy, najmä pokiaľ ide o údaje o voľných pracovných miestach, sú právne zodpovedné organizácie, ktoré informácie sprístupňujú v súlade s právnymi predpismi členských štátov a/alebo podľa noriem stanovených členskými štátmi. Komisia by mala uľahčiť spoluprácu zameranú na skoré odhalenie akéhokoľvek podvodu alebo zneužitia v súvislosti s výmenou informácií na európskej úrovni.

Za zabezpečenie kvality (vrátane technickej kvality) informácií sprístupnených v rámci spoločnej IT platformy, najmä pokiaľ ide o údaje o voľných pracovných miestach, sú právne zodpovedné organizácie, ktoré informácie sprístupňujú v súlade s právnymi predpismi členských štátov a/alebo podľa noriem stanovených členskými štátmi. Je nevyhnutné, aby Komisia by mala uľahčiť
  ovala všetkým zainteresovaným stranám, vrátane samotných občanov, spoluprácu zameranú na skoré odhalenie akéhokoľvek podvodu alebo zneužitia v súvislosti s výmenou informácií na európskej úrovni a tiež, aby aktivovala dostupné mechanizmy a spôsoby nahlasovania týchto praktík.

Zdôvodnenie

Poskytované informácie o ponuke práce musia byť vierohodné a kvalitné, aby bol pracovník chránený pred podvodmi a zneužitím. Preto musí Komisia vyvinúť náležité úsilie, zapojiť členské štáty a vytvoriť mechanizmy, ktoré uľahčia spoluprácu, ako aj odhaľovanie a nahlasovanie podvodov a zneužitia.

Pozmeňovací návrh 2

Článok 1 Predmet úpravy

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Cieľom tohto nariadenia je uľahčiť vykonávanie voľného pohybu pracovníkov v Únii v súlade s článkom 45 ZFEÚ, a to vytvorením spoločného rámca pre spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou. | 1.   Cieľom tohto nariadenia je uľahčiť vykonávanie voľného pohybu pracovníkov v Únii v súlade s článkom 45 ZFEÚ, prostredníctvom
  a to vytvorením spoločného rámca pre spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou
  , ktorý umožní, aby sa európska sieť služieb zamestnanosti s názvom EURES stala účinným nástrojom na uľahčenie mobility pracovnej sily v Únii. |
| 2.   Týmto nariadením sa na účely prvého odseku stanovujú ciele, zásady a pravidlá týkajúce sa: | 2.   Týmto nariadením sa na účely prvého odseku stanovujú ciele, zásady a pravidlá týkajúce sa: |
| a) | spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou pri výmene údajov o voľných pracovných miestach, žiadostiach o zamestnanie a životopisoch a o výslednom umiestnení pracovníkov na pracovné miesta; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Cieľom tohto nariadenia je uľahčiť vykonávanie voľného pohybu pracovníkov v Únii v súlade s článkom 45 ZFEÚ, a to vytvorením spoločného rámca pre spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou.

1.   Cieľom tohto nariadenia je uľahčiť vykonávanie voľného pohybu pracovníkov v Únii v súlade s článkom 45 ZFEÚ, prostredníctvom
  a to vytvorením spoločného rámca pre spoluprácu medzi členskými štátmi a Komisiou
  , ktorý umožní, aby sa európska sieť služieb zamestnanosti s názvom EURES stala účinným nástrojom na uľahčenie mobility pracovnej sily v Únii.

2.   Týmto nariadením sa na účely prvého odseku stanovujú ciele, zásady a pravidlá týkajúce sa:

2.   Týmto nariadením sa na účely prvého odseku stanovujú ciele, zásady a pravidlá týkajúce sa:

a)

spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou pri výmene údajov o voľných pracovných miestach, žiadostiach o zamestnanie a životopisoch a o výslednom umiestnení pracovníkov na pracovné miesta;

| a) | spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou pri výmene údajov o voľných pracovných miestach, žiadostiach o zamestnanie a životopisoch a o výslednom umiestnení pracovníkov na pracovné miesta; |
| --- | --- |

a)

spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou pri výmene údajov o voľných pracovných miestach, žiadostiach o zamestnanie a životopisoch a o výslednom umiestnení pracovníkov na pracovné miesta;

| b) | činností členských štátov a činností medzi členskými štátmi zameraných na dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na pracovnom trhu Únie s cieľom podporovať vysokú úroveň zamestnanosti; |
| --- | --- |

b)

činností členských štátov a činností medzi členskými štátmi zameraných na dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na pracovnom trhu Únie s cieľom podporovať vysokú úroveň zamestnanosti;

| b) | činností členských štátov a činností medzi členskými štátmi zameraných na dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na pracovnom trhu Únie s cieľom podporovať vysokú úroveň zamestnanosti; |
| --- | --- |

b)

činností členských štátov a činností medzi členskými štátmi zameraných na dosiahnutie rovnováhy medzi ponukou a dopytom na pracovnom trhu Únie s cieľom podporovať vysokú úroveň zamestnanosti;

| c) | fungovania Európskej siete služieb zamestnanosti medzi členskými štátmi a Komisiou; |
| --- | --- |

c)

fungovania Európskej siete služieb zamestnanosti medzi členskými štátmi a Komisiou;

| c) | samotnej organizácie a fungovania siete EURES
  Európskej siete služieb zamestnanosti medzi členskými štátmi a Komisiou; |
| --- | --- |

c)

samotnej organizácie a fungovania siete EURES
  Európskej siete služieb zamestnanosti medzi členskými štátmi a Komisiou;

| d) | súvisiacich služieb na podporu mobility poskytovaných pracovníkom a zamestnávateľom. |
| --- | --- |

d)

súvisiacich služieb na podporu mobility poskytovaných pracovníkom a zamestnávateľom.

| d) | súvisiacich služieb na podporu mobility poskytovaných pracovníkom a zamestnávateľom. |
| --- | --- |

d)

súvisiacich služieb na podporu mobility poskytovaných pracovníkom a zamestnávateľom.

Zdôvodnenie

Je nevyhnutné zdôrazniť, že cieľom budúceho nariadenia je posilniť a zintenzívniť využívanie európskej siete služieb zamestnanosti EURES v súlade s požiadavkami rozhodnutia Komisie 2003/8/ES z 23. decembra 2002 a vykonávacieho rozhodnutia Komisie 2012/733/EÚ z 26. novembra 2012, ktoré sa nadobudnutím účinnosti tohto návrhu nariadenia zruší. Samotný návrh implicitne zahŕňa tento predpoklad, napríklad v článku 10 ods. 3, ktorý stanovuje, že verejným službám zamestnanosti, ktoré boli v čase nadobudnutia účinnosti tohto nariadenia súčasťou siete EURES, možno udeliť výnimku z kontroly uplatňovania článku 8 po dobu najviac piatich rokov. Mnoho ustanovení Charty EURES, ktorú prijal Európsky úrad pre koordináciu (2010/C 311/05, Ú. v. EÚ 16.11.2010), na druhej strane nepatrí k ustanoveniam, ktoré sa podľa článku 35 zrušujú, a preto sa budú môcť pokladať za platné i po schválení tohto návrhu. Zmena znenia článku 1 ods. 2 písm. d má za cieľ zlepšiť jeho zrozumiteľnosť.

Pozmeňovací návrh 3

Článok 2 Vymedzenie pojmov

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:






  a) | „verejné služby zamestnanosti“ sú organizácie členských štátov, ktoré sú súčasťou príslušných ministerstiev, verejných orgánov alebo právnických osôb podľa verejného práva a ktoré sú zodpovedné za vykonávanie aktívnych politík pracovného trhu a poskytovanie služieb zamestnanosti vo verejnom záujme; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

a)

„verejné služby zamestnanosti“ sú organizácie členských štátov, ktoré sú súčasťou príslušných ministerstiev, verejných orgánov alebo právnických osôb podľa verejného práva a ktoré sú zodpovedné za vykonávanie aktívnych politík pracovného trhu a poskytovanie služieb zamestnanosti vo verejnom záujme;

| b) | „služby zamestnanosti“ sú akékoľvek právnické alebo fyzické osoby, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte a ktoré poskytujú služby pre uchádzačov o zamestnanie pri hľadaní zamestnania a pre zamestnávateľov pri prijímaní pracovníkov; |
| --- | --- |

b)

„služby zamestnanosti“ sú akékoľvek právnické alebo fyzické osoby, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte a ktoré poskytujú služby pre uchádzačov o zamestnanie pri hľadaní zamestnania a pre zamestnávateľov pri prijímaní pracovníkov;

Na účely tohto nariadenia sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „verejné služby zamestnanosti“ sú organizácie členských štátov, ktoré sú súčasťou príslušných ministerstiev, verejných orgánov alebo právnických osôb podľa verejného práva a ktoré sú zodpovedné za vykonávanie aktívnych politík pracovného trhu a poskytovanie služieb zamestnanosti vo verejnom záujme; |
| --- | --- |

a)

„verejné služby zamestnanosti“ sú organizácie členských štátov, ktoré sú súčasťou príslušných ministerstiev, verejných orgánov alebo právnických osôb podľa verejného práva a ktoré sú zodpovedné za vykonávanie aktívnych politík pracovného trhu a poskytovanie služieb zamestnanosti vo verejnom záujme;

| b) | „služby zamestnanosti“ sú akékoľvek právnické alebo fyzické osoby verejného alebo súkromného charakteru a, v prípade tej druhej skupiny, ziskové i neziskové, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte a ktoré poskytujú služby pre uchádzačov o zamestnanie pri hľadaní zamestnania a pre zamestnávateľov pri prijímaní pracovníkov; |
| --- | --- |

b)

„služby zamestnanosti“ sú akékoľvek právnické alebo fyzické osoby verejného alebo súkromného charakteru a, v prípade tej druhej skupiny, ziskové i neziskové, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte a ktoré poskytujú služby pre uchádzačov o zamestnanie pri hľadaní zamestnania a pre zamestnávateľov pri prijímaní pracovníkov;

| c) | „voľné pracovné miesto“ je akákoľvek ponuka zamestnania vrátane učňovskej prípravy a stáží považovaných za prácu; |
| --- | --- |

c)

„voľné pracovné miesto“ je akákoľvek ponuka zamestnania vrátane učňovskej prípravy a stáží považovaných za prácu;

| d) | „spracúvanie“ je výmena informácií a spracovanie voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov; |
| --- | --- |

d)

„spracúvanie“ je výmena informácií a spracovanie voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov;

| e) | „spoločná IT platforma“ je infraštruktúra informačných technológií a súvisiace platformy zriadené na európskej úrovni na účely spracúvania (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov); |
| --- | --- |

e)

„spoločná IT platforma“ je infraštruktúra informačných technológií a súvisiace platformy zriadené na európskej úrovni na účely spracúvania (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov);

| f) | „umiestňovanie“ pracovníka službami zamestnanosti u zamestnávateľa alebo „nábor“ pracovníka pre zamestnávateľa je poskytovanie služieb na sprostredkovanie medzi ponukou a dopytom s cieľom obsadiť voľné pracovné miesto; |
| --- | --- |

f)

„umiestňovanie“ pracovníka službami zamestnanosti u zamestnávateľa alebo „nábor“ pracovníka pre zamestnávateľa je poskytovanie služieb na sprostredkovanie medzi ponukou a dopytom s cieľom obsadiť voľné pracovné miesto;

| g) | „cezhraničný pracovník“ je akýkoľvek pracovník, ktorý vykonáva činnosť ako zamestnanec v členskom štáte a ktorý má pobyt v inom členskom štáte, do ktorého sa vracia spravidla denne alebo aspoň raz za týždeň. |
| --- | --- |

g)

„cezhraničný pracovník“ je akýkoľvek pracovník, ktorý vykonáva činnosť ako zamestnanec v členskom štáte a ktorý má pobyt v inom členskom štáte, do ktorého sa vracia spravidla denne alebo aspoň raz za týždeň.

| c) | „voľné pracovné miesto“ je akákoľvek ponuka zamestnania vrátane učňovskej prípravy a stáží považovaných za prácu; |
| --- | --- |

c)

„voľné pracovné miesto“ je akákoľvek ponuka zamestnania vrátane učňovskej prípravy a stáží považovaných za prácu;

| d) | „spracúvanie“ je výmena informácií a spracovanie voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov; |
| --- | --- |

d)

„spracúvanie“ je výmena informácií a spracovanie voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov;

| e) | „spoločná IT platforma“ je infraštruktúra informačných technológií a súvisiace platformy zriadené na európskej úrovni na účely spracúvania (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov); |
| --- | --- |

e)

„spoločná IT platforma“ je infraštruktúra informačných technológií a súvisiace platformy zriadené na európskej úrovni na účely spracúvania (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov);

| f) | „umiestňovanie“ pracovníka službami zamestnanosti u zamestnávateľa alebo „nábor“ pracovníka pre zamestnávateľa je poskytovanie služieb na sprostredkovanie medzi ponukou a dopytom s cieľom obsadiť voľné pracovné miesto; |
| --- | --- |

f)

„umiestňovanie“ pracovníka službami zamestnanosti u zamestnávateľa alebo „nábor“ pracovníka pre zamestnávateľa je poskytovanie služieb na sprostredkovanie medzi ponukou a dopytom s cieľom obsadiť voľné pracovné miesto;

| g) | „cezhraničný pracovník“ je akýkoľvek pracovník, ktorý vykonáva činnosť ako zamestnanec v členskom štáte a ktorý má pobyt v inom členskom štáte, do ktorého sa vracia spravidla denne alebo aspoň raz za týždeň. |
| --- | --- |

g)

„cezhraničný pracovník“ je akýkoľvek pracovník, ktorý vykonáva činnosť ako zamestnanec v členskom štáte a ktorý má pobyt v inom členskom štáte, do ktorého sa vracia spravidla denne alebo aspoň raz za týždeň.

Zdôvodnenie

Zo zásad normatívnej jasnosti a právnej istoty vyplýva, že ustanovenie, ktoré definuje pojem „služieb zamestnanosti“ v členských štátoch, nemá obsahovať implicitné prvky. Cieľom navrhovanej zmeny je výslovne uviesť rôzne podoby, ktoré tieto služby môžu nadobudnúť, ako aj možnosť ich ziskového charakteru. To je v súlade tak s judikatúrou Únie (8), ako aj s vnímaním služieb zamestnanosti samotnou Komisiou, a síce ako služieb verejného záujmu (9). Toto znenie vyjadruje myšlienku, že akákoľvek verejná politika zameraná na dosiahnutie plnej zamestnanosti by mala podporovať spoluprácu medzi verejným a súkromným sektorom na všetkých úrovniach územného členenia, a mala by preto umožniť súkromným subjektom ponúkať služby s cieľom informovať, usmerňovať a sprostredkovať zamestnanie.

Pozmeňovací návrh 4

Kapitola II

(Zriadenie siete EURES) a článok 3 (Zriadenie)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| KAPITOLA II
  ZRIADENIE SIETE EURES
  Článok 3
  Zriadenie
  Týmto nariadením sa zriaďuje Európska sieť služieb zamestnanosti („sieť EURES“). | KAPITOLA II

  ORGANIZÁCIA
  ZRIADENIE SIETE EURES

  Článok 3


  Zriadenie


  Týmto nariadením sa zriaďuje Európska sieť služieb zamestnanosti („sieť EURES“). |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

KAPITOLA II

ZRIADENIE SIETE EURES

Článok 3

Zriadenie

Týmto nariadením sa zriaďuje Európska sieť služieb zamestnanosti („sieť EURES“).

KAPITOLA II

ORGANIZÁCIA
  ZRIADENIE SIETE EURES

Článok 3

Zriadenie

Týmto nariadením sa zriaďuje Európska sieť služieb zamestnanosti („sieť EURES“).

Zdôvodnenie

Ako bolo uvedené v pozmeňovacom návrhu č. 2, sieť EURES sa týmto návrhom nariadenia nezriaďuje, ale sa obnovuje jej organizácia a zintenzívňuje jej aktivita. Nadpis kapitoly II by sa mal prispôsobiť tomu, čo je jeho skutočný obsah, a to organizácia siete EURES, zatiaľ čo článok 3 možno celkom vynechať.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 4 Zloženie, úlohy a spoločné povinnosti

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Sieť EURES tvoria tieto kategórie organizácií:






  a) | Európska komisia, ktorá je zodpovedná za pomoc sieti EURES pri vykonávaní jej činností prostredníctvom „európskeho úradu pre koordináciu“; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Sieť EURES tvoria tieto kategórie organizácií:

a)

Európska komisia, ktorá je zodpovedná za pomoc sieti EURES pri vykonávaní jej činností prostredníctvom „európskeho úradu pre koordináciu“;

| b) | členovia siete EURES, ktorými sú orgány určené členskými štátmi zodpovedné za uplatňovanie tohto nariadenia v príslušnom členskom štáte, t. j. „národné úrady pre koordináciu“; |
| --- | --- |

b)

členovia siete EURES, ktorými sú orgány určené členskými štátmi zodpovedné za uplatňovanie tohto nariadenia v príslušnom členskom štáte, t. j. „národné úrady pre koordináciu“;

1.   Sieť EURES tvoria tieto kategórie organizácií:

| a) | Európska komisia, ktorá je zodpovedná za pomoc sieti EURES pri vykonávaní jej činností prostredníctvom „európskeho úradu pre koordináciu“; |
| --- | --- |

a)

Európska komisia, ktorá je zodpovedná za pomoc sieti EURES pri vykonávaní jej činností prostredníctvom „európskeho úradu pre koordináciu“;

| b) | členovia siete EURES, ktorými sú orgány určené členskými štátmi zodpovedné za uplatňovanie tohto nariadenia v príslušnom členskom štáte, t. j. „národné úrady pre koordináciu“; |
| --- | --- |

b)

členovia siete EURES, ktorými sú orgány určené členskými štátmi zodpovedné za uplatňovanie tohto nariadenia v príslušnom členskom štáte, t. j. „národné úrady pre koordináciu“;

| c) | partneri siete EURES, ktorými sú organizácie oprávnené členskými štátmi na poskytovanie podpory na vnútroštátnej, regionálnej a/alebo miestnej úrovni pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) a/alebo poskytovať podporné služby pracovníkom a zamestnávateľom. |
| --- | --- |

c)

partneri siete EURES, ktorými sú organizácie oprávnené členskými štátmi na poskytovanie podpory na vnútroštátnej, regionálnej a/alebo miestnej úrovni pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) a/alebo poskytovať podporné služby pracovníkom a zamestnávateľom.

| c) | partneri siete EURES, ktorými sú organizácie oprávnené členskými štátmi na poskytovanie podpory na vnútroštátnej, regionálnej a/alebo miestnej úrovni pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) a/alebo poskytovať podporné služby pracovníkom a zamestnávateľom, ako aj cezhraniční partneri siete EURES. |
| --- | --- |

c)

partneri siete EURES, ktorými sú organizácie oprávnené členskými štátmi na poskytovanie podpory na vnútroštátnej, regionálnej a/alebo miestnej úrovni pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) a/alebo poskytovať podporné služby pracovníkom a zamestnávateľom, ako aj cezhraniční partneri siete EURES.

2.   Všetky organizácie, ktoré sú zapojené v sieti EURES, v súlade so svojimi príslušnými úlohami a povinnosťami v úzkej spolupráci aktívne podporujú príležitosti, ktoré ponúka mobilita pracovnej sily v Únii, a usilujú sa posilňovať spôsoby a prostriedky, prostredníctvom ktorých pracovníci a zamestnávatelia môžu využiť tieto príležitosti na miestnej, regionálnej, národnej a európskej úrovni.

2.   Všetky organizácie, ktoré sú zapojené v sieti EURES, v súlade so svojimi príslušnými úlohami a povinnosťami v úzkej spolupráci aktívne podporujú príležitosti, ktoré ponúka mobilita pracovnej sily v Únii, a usilujú sa posilňovať spôsoby a prostriedky, prostredníctvom ktorých pracovníci a zamestnávatelia môžu využiť tieto príležitosti na miestnej, regionálnej, národnej a európskej, národnej a predovšetkým regionálnej a/alebo miestnej úrovni.

Zdôvodnenie

V článku 4 odseku 1 písm. c) by cezhraničné partnerstvá EURES nemali byť predmetom postupu udeľovania oprávnenia zo strany členského štátu a mali by byť preto uvedené samostatne ako subjekty osobitného charakteru.

Pozmenené znenie článku 4 odsek 2 má za cieľ zdôrazniť dôležitú úlohu, ktorú na pracovnom trhu v praxi plnia alebo by mali plniť územné celky s najnižším objemom štátnych štruktúr. V tomto zmysle sme sa v našom stanovisku „Úloha miestnych a regionálnych orgánov pri podpore rastu a zamestnanosti“ (2013/C 62/14) vyjadrili o tom, ako často sú miestne a regionálne orgány zodpovedné za realizáciu politických opatrení, okrem iného aj v oblasti zamestnanosti.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 6 Povinnosti európskeho úradu pre koordináciu

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 6
  Povinnosti európskeho úradu pre koordináciu | Článok 6

  Úlohy
  Povinnosti európskeho úradu pre koordináciu |
| 1.   Európsky úrad pre koordináciu sa zaväzuje vykonávať najmä tieto činnosti: | 1.   Európsky úrad pre koordináciu sa zaväzuje vykonávať najmä tieto činnosti: |
| a) | vypracovať súdržný rámec siete EURES a poskytovať horizontálnu podporu pre uvedenú sieť vrátane: |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 6

Povinnosti európskeho úradu pre koordináciu

Článok 6

Úlohy
  Povinnosti európskeho úradu pre koordináciu

1.   Európsky úrad pre koordináciu sa zaväzuje vykonávať najmä tieto činnosti:

1.   Európsky úrad pre koordináciu sa zaväzuje vykonávať najmä tieto činnosti:

a)

vypracovať súdržný rámec siete EURES a poskytovať horizontálnu podporu pre uvedenú sieť vrátane:

| a) | organizovať
  vypracovať súdržný rámec siete EURES a poskytovať horizontálnu podporu pre uvedenú sieť EURES vrátane: |
| --- | --- |

a)

organizovať
  vypracovať súdržný rámec siete EURES a poskytovať horizontálnu podporu pre uvedenú sieť EURES vrátane:

| i) | prevádzky a vývoja Európskeho portálu pre pracovnú mobilitu („portál EURES“) a súvisiacich služieb informačných technológií vrátane systémov a postupov na výmenu voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie, životopisov a sprievodných dokumentov, ako napríklad pasov zručností a pod., ako aj iné informácie, v spolupráci s ďalšími príslušnými informačnými službami, poradnými službami alebo sieťami Únie a iniciatívami; |
| --- | --- |

i)

prevádzky a vývoja Európskeho portálu pre pracovnú mobilitu („portál EURES“) a súvisiacich služieb informačných technológií vrátane systémov a postupov na výmenu voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie, životopisov a sprievodných dokumentov, ako napríklad pasov zručností a pod., ako aj iné informácie, v spolupráci s ďalšími príslušnými informačnými službami, poradnými službami alebo sieťami Únie a iniciatívami;

| i) | prevádzky avývoja E
  európskeho portálu pre pracovnú mobilitu (t.oj.
  „portálu EURES“) a súvisiacich služieb informačných technológií vrátane systémov a postupov na výmenu voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie, životopisov a sprievodných dokumentov, ako napríklad pasov zručností a pod., ako aj iné informácie, v spolupráci s ďalšími príslušnými informačnými službami, poradnými službami alebo sieťami Únie a iniciatívami; |
| --- | --- |

i)

prevádzky avývoja E
  európskeho portálu pre pracovnú mobilitu (t.oj.
  „portálu EURES“) a súvisiacich služieb informačných technológií vrátane systémov a postupov na výmenu voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie, životopisov a sprievodných dokumentov, ako napríklad pasov zručností a pod., ako aj iné informácie, v spolupráci s ďalšími príslušnými informačnými službami, poradnými službami alebo sieťami Únie a iniciatívami;

| ii) | informačných a komunikačných činností; |
| --- | --- |

ii)

informačných a komunikačných činností;

| ii) | informačných a komunikačných činností; |
| --- | --- |

ii)

informačných a komunikačných činností;

| iii) | spoločného programu odbornej prípravy pre zamestnancov siete EURES; |
| --- | --- |

iii)

spoločného programu odbornej prípravy pre zamestnancov siete EURES;

| iii) | spoločného programu odbornej prípravy pre zamestnancov siete EURES; |
| --- | --- |

iii)

spoločného programu odbornej prípravy pre zamestnancov siete EURES;

| iv) | uľahčenia nadväzovania kontaktov, výmeny najlepších postupov a vzájomného vzdelávania v rámci siete EURES; |
| --- | --- |

iv)

uľahčenia nadväzovania kontaktov, výmeny najlepších postupov a vzájomného vzdelávania v rámci siete EURES;

| iv) | uľahčenia nadväzovania kontaktov, výmeny najlepších postupov a vzájomného vzdelávania v rámci siete EURES; |
| --- | --- |

iv)

uľahčenia nadväzovania kontaktov, výmeny najlepších postupov a vzájomného vzdelávania v rámci siete EURES;

| b) | analyzovať geografickú a profesijnú mobilitu; |
| --- | --- |

b)

analyzovať geografickú a profesijnú mobilitu;

| b) | analyzovať geografickú a profesijnú mobilitu so zreteľom na regionálne a/alebo miestne osobitosti; |
| --- | --- |

b)

analyzovať geografickú a profesijnú mobilitu so zreteľom na regionálne a/alebo miestne osobitosti;

| c) | vypracovať vhodný rámec na spoluprácu a spracúvanie (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci Únie, pokiaľ ide o učňovskú prípravu a stáže, v súlade s týmto nariadením; |
| --- | --- |

c)

vypracovať vhodný rámec na spoluprácu a spracúvanie (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci Únie, pokiaľ ide o učňovskú prípravu a stáže, v súlade s týmto nariadením;

| c) | vypracovať vhodný rámec na spoluprácu a spracúvanie (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci Únie, pokiaľ ide o učňovskú prípravu a stáže, v súlade s týmto nariadením; |
| --- | --- |

c)

vypracovať vhodný rámec na spoluprácu a spracúvanie (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci Únie, pokiaľ ide o učňovskú prípravu a stáže, v súlade s týmto nariadením;

| d) | monitorovať a hodnotiť činnosti siete EURES a jej výsledky v oblasti zamestnanosti v spolupráci s členmi siete EURES. |
| --- | --- |

d)

monitorovať a hodnotiť činnosti siete EURES a jej výsledky v oblasti zamestnanosti v spolupráci s členmi siete EURES.

| d) | monitorovať a hodnotiť činnosti siete EURES a jej výsledky v oblasti zamestnanosti v spolupráci s členmi siete EURES, pričom by mal osobitnú pozornosť venovať jej regionálnemu a/alebo miestnemu rozmeru a v prípade potreby vypracovať náležité návrhy na zlepšenie. |
| --- | --- |

d)

monitorovať a hodnotiť činnosti siete EURES a jej výsledky v oblasti zamestnanosti v spolupráci s členmi siete EURES, pričom by mal osobitnú pozornosť venovať jej regionálnemu a/alebo miestnemu rozmeru a v prípade potreby vypracovať náležité návrhy na zlepšenie.

2.   Jej viacročné pracovné programy sa vypracúvajú po konzultácii s koordinačnou skupinou EURES uvedenou v článku 11.

2.   Európsky úrad pre koordináciu prijíma
  Jej viacročné pracovné programy sa vypracúvajú po konzultácii s koordinačnou skupinou EURES uvedenou v článku 11.

Zdôvodnenie

Pojem „úlohy“ je jasnejší a prispieva k posilneniu právnej istoty. Zmeny v odseku 1 písm. a) sú technickým vylepšením znenia a zdôrazňujú skutočnosť, že sieť EURES už je aktívna. Monitorovanie a hodnotenie výsledkov siete EURES v oblasti zamestnanosti bude tým účinnejšie, čím viac a hodnotnejších informácií o územných celkoch s najnižším objemom štátnych štruktúr bude sieť poskytovať. Je tiež potrebné doplniť úlohy tohto úradu o možnosť vypracovávať návrhy na zlepšenie. Napokon sa odporúča objasniť v texte nariadenia povinnosť vypracúvať viacročné pracovné programy. Z pôvodného znenia odseku 2 nie je jasný právny základ tejto povinnosti úradu, ktorá sa pravdepodobne implicitne odvodzuje z usmernení EURES – odsek 2.4.1 Charty EURES.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 7 Povinnosti národných úradov pre koordináciu

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Článok 7
  Povinnosti národných úradov pre koordináciu | Článok 7

  Úlohy
  Povinnosti národných úradov pre koordináciu |
| 1.   Každý národný úrad pre koordináciu je zodpovedný za: | 1.   Každý národný úrad pre koordináciu je zodpovedný najmä za: |
| a) | spoluprácu s Komisiou a ostatnými členskými štátmi pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci stanovenom v kapitole III; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Článok 7

Povinnosti národných úradov pre koordináciu

Článok 7

Úlohy
  Povinnosti národných úradov pre koordináciu

1.   Každý národný úrad pre koordináciu je zodpovedný za:

1.   Každý národný úrad pre koordináciu je zodpovedný najmä za:

a)

spoluprácu s Komisiou a ostatnými členskými štátmi pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci stanovenom v kapitole III;

| b) | organizáciu práce siete EURES v členskom štáte vrátane poskytovania podporných služieb v súlade s kapitolou IV; |
| --- | --- |

b)

organizáciu práce siete EURES v členskom štáte vrátane poskytovania podporných služieb v súlade s kapitolou IV;

| a) | spoluprácu s Komisiou a ostatnými členskými štátmi pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci stanovenom v kapitole III; |
| --- | --- |

a)

spoluprácu s Komisiou a ostatnými členskými štátmi pri spracúvaní (voľných pracovných miest, žiadostí o zamestnanie a životopisov) v rámci stanovenom v kapitole III;

| b) | organizáciu práce siete EURES v členskom štáte vrátane organizácie poskytovania podporných služieb v súlade s kapitolou IV, pričom osobitne prihliada najmä na regionálny a/alebo miestny rozmer; |
| --- | --- |

b)

organizáciu práce siete EURES v členskom štáte vrátane organizácie poskytovania podporných služieb v súlade s kapitolou IV, pričom osobitne prihliada najmä na regionálny a/alebo miestny rozmer;

| c) | koordináciu opatrení prijímaných príslušným členským štátom a s ostatnými členskými štátmi v súlade s kapitolou V. |
| --- | --- |

c)

koordináciu opatrení prijímaných príslušným členským štátom a s ostatnými členskými štátmi v súlade s kapitolou V.

| c) | koordináciu opatrení prijímaných príslušným členským štátom a s ostatnými členskými štátmi v súlade s kapitolou V. |
| --- | --- |

c)

koordináciu opatrení prijímaných príslušným členským štátom a s ostatnými členskými štátmi v súlade s kapitolou V.

2.   Národný úrad pre koordináciu organizuje na vnútroštátnej úrovni aj vykonávanie činností horizontálnej podpory poskytovanej európskym úradom pre koordináciu, ako sa uvádza v článku 6, pričom v náležitých prípadoch postupuje v úzkej spolupráci s európskym úradom pre koordináciu a ostatnými národnými úradmi pre koordináciu. Uvedenými horizontálnymi podpornými činnosťami sú najmä:

2.   Národný úrad pre koordináciu organizuje na vnútroštátnej úrovni aj vykonávanie činností horizontálnej podpory poskytovanej európskym úradom pre koordináciu, ako sa uvádza v článku 6, pričom v náležitých prípadoch postupuje v úzkej spolupráci s európskym úradom pre koordináciu a ostatnými národnými úradmi pre koordináciu. Preto je každý národný úrad povinný
  Uvedenými horizontálnymi podpornými činnosťami sú najmä:

| a) | na účely uverejňovania vrátane uverejňovania na portáli EURES zhromažďovanie a overovanie informácií o partneroch siete EURES, ktorí pôsobia na území daného štátu, o ich činnostiach a rozsahu podporných služieb, ktoré poskytujú pracovníkom a zamestnávateľom; |
| --- | --- |

a)

na účely uverejňovania vrátane uverejňovania na portáli EURES zhromažďovanie a overovanie informácií o partneroch siete EURES, ktorí pôsobia na území daného štátu, o ich činnostiach a rozsahu podporných služieb, ktoré poskytujú pracovníkom a zamestnávateľom;

| a) | na účely uverejňovania vrátane uverejňovania na portáli EURES zhromažďovať a overovať
  zhromažďovanie a overovanie informácií
  e o partneroch siete EURES, ktorí pôsobia na území daného štátu, o ich činnostiach a rozsahu podporných služieb, ktoré poskytujú pracovníkom a zamestnávateľom; |
| --- | --- |

a)

na účely uverejňovania vrátane uverejňovania na portáli EURES zhromažďovať a overovať
  zhromažďovanie a overovanie informácií
  e o partneroch siete EURES, ktorí pôsobia na území daného štátu, o ich činnostiach a rozsahu podporných služieb, ktoré poskytujú pracovníkom a zamestnávateľom;

| b) | realizácia prípravných činností v súvislosti s odbornou prípravou vo vzťahu k činnosti siete EURES, výber zamestnancov na účasť na spoločnom programe odbornej prípravy a na činnostiach vzájomného učenia; |
| --- | --- |

b)

realizácia prípravných činností v súvislosti s odbornou prípravou vo vzťahu k činnosti siete EURES, výber zamestnancov na účasť na spoločnom programe odbornej prípravy a na činnostiach vzájomného učenia;

| b) | realizovať
  realizácia prípravných
  é činností
  i v súvislosti s odbornou prípravou vo vzťahu k činnosti siete EURES a vyberať
  , výber zamestnancov na účasť na spoločnom programe odbornej prípravy a na činnostiach vzájomného učenia; |
| --- | --- |

b)

realizovať
  realizácia prípravných
  é činností
  i v súvislosti s odbornou prípravou vo vzťahu k činnosti siete EURES a vyberať
  , výber zamestnancov na účasť na spoločnom programe odbornej prípravy a na činnostiach vzájomného učenia;

| c) | zhromažďovanie a analýza údajov v súvislosti s článkami 28 a 29. |
| --- | --- |

c)

zhromažďovanie a analýza údajov v súvislosti s článkami 28 a 29.

| c) | vypracovať ročný pracovný program v súlade s ustanoveniami článku 28 a zhromažďovať a analyzovať údaje
  zhromažďovanie a analýza údajov v súvislosti s článkami 28 a podľa článku 29. |
| --- | --- |

c)

vypracovať ročný pracovný program v súlade s ustanoveniami článku 28 a zhromažďovať a analyzovať údaje
  zhromažďovanie a analýza údajov v súvislosti s článkami 28 a podľa článku 29.

3.   Na účely uverejňovania vrátane uverejňovania na portáli EURES národný úrad pre koordináciu v záujme pracovníkov a zamestnávateľov overuje, pravidelne aktualizuje a včas šíri informácie a usmernenia dostupné na vnútroštátnej úrovni, ktoré sa týkajú:

3.   Na účely uverejňovania vrátane uverejňovania na portáli EURES národný úrad pre koordináciu v záujme pracovníkov a zamestnávateľov overuje, pravidelne aktualizuje a včas šíri informácie a usmernenia dostupné na vnútroštátnej úrovni, ktoré sa týkajú:

| a) | životných a pracovných podmienok; |
| --- | --- |

a)

životných a pracovných podmienok;

| b) | administratívnych postupov v súvislosti so zamestnaním; |
| --- | --- |

b)

administratívnych postupov v súvislosti so zamestnaním;

| c) | pravidiel uplatniteľných na pracovníkov; |
| --- | --- |

c)

pravidiel uplatniteľných na pracovníkov;

| d) | učňovskej prípravy a stáží; |
| --- | --- |

d)

učňovskej prípravy a stáží;

| e) | v náležitých prípadoch situácie cezhraničných pracovníkov, najmä v cezhraničných regiónoch. |
| --- | --- |

e)

v náležitých prípadoch situácie cezhraničných pracovníkov, najmä v cezhraničných regiónoch.

| a) | životných a pracovných podmienok; |
| --- | --- |

a)

životných a pracovných podmienok;

| b) | administratívnych postupov v súvislosti so zamestnaním; |
| --- | --- |

b)

administratívnych postupov v súvislosti so zamestnaním;

| c) | pravidiel uplatniteľných na pracovníkov; |
| --- | --- |

c)

pravidiel uplatniteľných na pracovníkov;

| d) | učňovskej prípravy a stáží; |
| --- | --- |

d)

učňovskej prípravy a stáží;

| e) | v náležitých prípadoch situácie cezhraničných pracovníkov, najmä v cezhraničných regiónoch. |
| --- | --- |

e)

v náležitých prípadoch situácie cezhraničných pracovníkov, najmä v cezhraničných regiónoch.

V náležitých prípadoch môže národný úrad pre koordináciu overovať a šíriť informácie v spolupráci s ostatnými informačnými a poradnými službami a sieťami a príslušnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni vrátane subjektov uvedených v článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/.../EÚ o opatreniach na uľahčenie výkonu práv udelených pracovníkom v súvislosti so slobodou pohybu pracovníkov.

V náležitých prípadoch môže národný úrad pre koordináciu overovať a šíriť informácie v spolupráci s ostatnými informačnými a poradnými službami a sieťami a príslušnými orgánmi na vnútroštátnej úrovni vrátane subjektov uvedených v článku 5 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/.../EÚ o opatreniach na uľahčenie výkonu práv udelených pracovníkom v súvislosti so slobodou pohybu pracovníkov.

4.   Národný úrad pre koordináciu poskytuje všeobecnú podporu organizáciám zapojeným na území príslušného štátu do siete EURES, pokiaľ ide o spoluprácu s ich partnermi siete EURES v ostatných členských štátoch. To zahŕňa aj podporu v prípade sťažností týkajúcich sa voľných pracovných miest a náboru v rámci siete EURES, ako aj spolupráce s verejnými orgánmi, ako sú napríklad inšpektoráty práce.

4.   Národný úrad pre koordináciu poskytuje všeobecnú podporu organizáciám zapojeným na území príslušného štátu do siete EURES, pokiaľ ide o spoluprácu s ich partnermi siete EURES v ostatných členských štátoch. To zahŕňa aj podporu v prípade sťažností týkajúcich sa voľných pracovných miest a náboru v rámci siete EURES, ako aj spolupráce s verejnými orgánmi, ako sú napríklad inšpektoráty práce.

5.   Národný úrad pre koordináciu podporuje spoluprácu so zainteresovanými stranami, ako sú služby profesijného poradenstva, univerzity, obchodné komory a organizácie, ktoré sa zapájajú do projektov učňovskej prípravy a stáží.

5.   Národný úrad pre koordináciu podporuje spoluprácu so zainteresovanými stranami, ako sú služby profesijného poradenstva, univerzity, obchodné komory a organizácie, ktoré sa zapájajú do projektov učňovskej prípravy a stáží.

6.   Každý členský štát zabezpečí, aby jeho národný úrad pre koordináciu mal zamestnancov a ostatné zdroje potrebné na plnenie jeho úloh stanovených v tomto nariadení.

6.   Každý členský štát zabezpečí, aby jeho národný úrad pre koordináciu mal zamestnancov a ostatné zdroje potrebné na plnenie jeho úloh stanovených v tomto nariadení a aby náležite zastupoval regionálne a/alebo miestne záujmy svojho územia.

7.   Národný úrad pre koordináciu vedie národný koordinátor, ktorý je členom koordinačnej skupiny uvedenej v článku 11.

7.   Národný úrad pre koordináciu vedie národný koordinátor, ktorý je členom koordinačnej skupiny uvedenej v článku 11.

Zdôvodnenie

Zmena názvu tohto článku a prvej časti odseku 1 sú v súlade s predchádzajúcim pozmeňovacím návrhom. Nové znenie odseku 1 písm. b) je sčasti technickým vylepšením, keďže národný úrad neposkytuje podporné služby, ale organizuje ich poskytovanie. Zmeny tohto odseku majú tiež za cieľ podčiarknuť regionálny rozmer podporných služieb, ktoré poskytujú partneri siete EURES. Zmeny odseku 2 a prvého pododseku odseku 3 sú tiež technickým vylepšením znenia. Nové znenie článku 7 ods. 6 má za cieľ zabezpečiť, ako už bolo uvedené, aby sa všetky otázky súvisiace s pracovnou mobilitou riešili na úrovni, ktorá je čo najbližšie k občanom.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 8 Udeľovanie oprávnení partnerom siete EURES

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Každý členský štát zriadi systém na udeľovanie oprávnení partnerom siete EURES na zapojenie do siete EURES, monitorovanie ich činností a dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov Únie z ich strany pri uplatňovaní tohto nariadenia. Tento systém musí byť transparentný, primeraný a musí dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania so žiadajúcimi organizáciami a zásadu riadneho zákonného postupu. | 1.   Každý členský štát zriadi systém na udeľovanie oprávnení partnerom siete EURES na zapojenie do siete EURES, monitorovanie ich činností a dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov Únie z ich strany pri uplatňovaní tohto nariadenia. Tento systém musí byť transparentný, primeraný a musí dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania so žiadajúcimi organizáciami a zásadu riadneho zákonného postupu.

  Cezhraničné partnerstvá EURES navrhované orgánmi územne zodpovednými za prihraničné regióny sú oslobodené od tohto postupu udeľovania oprávnenia zo strany členského štátu a po zriadení sú považované za právoplatné partnerstvá EURES. |
| 2.   Členské štáty informujú európsky úrad pre koordináciu o nimi zriadených vnútroštátnych systémoch a o partneroch siete EURES, ktorým v súlade s týmito systémami udelili oprávnenie na zapojenie do siete EURES. | 2.   Členské štáty informujú európsky úrad pre koordináciu o nimi zriadených vnútroštátnych systémoch a o partneroch siete EURES, ktorým v súlade s týmito systémami udelili oprávnenie na zapojenie do siete EURES. |
| 3.   Akékoľvek služby zamestnanosti, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte, môžu v tomto členskom štáte požiadať o zapojenie do siete EURES ako partner siete EURES za podmienok stanovených v tomto nariadení a pri dodržiavaní systému zriadeného týmto členským štátom. | 3.   Akékoľvek služby zamestnanosti, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte, môžu v tomto členskom štáte požiadať o zapojenie do siete EURES ako partner siete EURES za podmienok stanovených v tomto nariadení a pri dodržiavaní systému zriadeného týmto členským štátom. |
| 4.   Partneri siete EURES sú oprávnení sa zapojiť do siete EURES v súlade s minimálnymi spoločnými kritériami stanovenými v prílohe. | 4.   Partneri siete EURES sú oprávnení sa zapojiť do siete EURES v súlade s minimálnymi spoločnými kritériami stanovenými v prílohe. |
| 5.   Minimálnymi spoločnými kritériami nie je dotknuté uplatňovanie dodatočných kritérií členským štátom alebo požiadaviek, ktoré členský štát považuje za potrebné na účely správneho uplatňovania pravidiel vzťahujúcich sa na činnosti služieb zamestnanosti a efektívne riadenie politík pracovného trhu na svojom území. V záujme zabezpečenia transparentnosti sú tieto kritériá a požiadavky neoddeliteľnou súčasťou systému uvedeného v odseku 1. | 5.   Minimálnymi spoločnými kritériami nie je dotknuté uplatňovanie dodatočných kritérií členským štátom alebo požiadaviek, ktoré členský štát považuje za potrebné na účely správneho uplatňovania pravidiel vzťahujúcich sa na činnosti služieb zamestnanosti a efektívne riadenie politík pracovného trhu na svojom území. V záujme zabezpečenia transparentnosti sú tieto kritériá a požiadavky neoddeliteľnou súčasťou systému uvedeného v odseku 1. |
| 6.   Partneri siete EURES môžu na účely spoločného splnenia kritérií uvedených v prílohe zapojiť ostatných partnerov siete EURES alebo ostatné organizácie. V takýchto prípadoch je pokračovanie vhodného partnerstva ďalšou podmienkou zapojenia do siete EURES. | 6.   Partneri siete EURES môžu na účely spoločného splnenia kritérií uvedených v prílohe zapojiť ostatných partnerov siete EURES alebo ostatné organizácie. V takýchto prípadoch je pokračovanie vhodného partnerstva, ktoré by bolo zamerané najmä na riešenie špecifických problémov regiónov a/alebo miest Únie, ďalšou podmienkou zapojenia do siete EURES. |
| 7.   Komisia je na zmenu prílohy splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s postupom uvedeným v článku 33. | 7.   Komisia je na zmenu prílohy splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s postupom uvedeným v článku 33. |
| 8.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať vzor na popis vnútroštátneho systému, ako aj postupy na výmenu informácií o vnútroštátnych systémoch medzi členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 34 ods. 2. | 8.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať vzor na popis vnútroštátneho systému, ako aj postupy na výmenu informácií o vnútroštátnych systémoch medzi členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 34 ods. 2. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Každý členský štát zriadi systém na udeľovanie oprávnení partnerom siete EURES na zapojenie do siete EURES, monitorovanie ich činností a dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov Únie z ich strany pri uplatňovaní tohto nariadenia. Tento systém musí byť transparentný, primeraný a musí dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania so žiadajúcimi organizáciami a zásadu riadneho zákonného postupu.

1.   Každý členský štát zriadi systém na udeľovanie oprávnení partnerom siete EURES na zapojenie do siete EURES, monitorovanie ich činností a dodržiavanie vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov Únie z ich strany pri uplatňovaní tohto nariadenia. Tento systém musí byť transparentný, primeraný a musí dodržiavať zásadu rovnakého zaobchádzania so žiadajúcimi organizáciami a zásadu riadneho zákonného postupu.

Cezhraničné partnerstvá EURES navrhované orgánmi územne zodpovednými za prihraničné regióny sú oslobodené od tohto postupu udeľovania oprávnenia zo strany členského štátu a po zriadení sú považované za právoplatné partnerstvá EURES.

2.   Členské štáty informujú európsky úrad pre koordináciu o nimi zriadených vnútroštátnych systémoch a o partneroch siete EURES, ktorým v súlade s týmito systémami udelili oprávnenie na zapojenie do siete EURES.

2.   Členské štáty informujú európsky úrad pre koordináciu o nimi zriadených vnútroštátnych systémoch a o partneroch siete EURES, ktorým v súlade s týmito systémami udelili oprávnenie na zapojenie do siete EURES.

3.   Akékoľvek služby zamestnanosti, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte, môžu v tomto členskom štáte požiadať o zapojenie do siete EURES ako partner siete EURES za podmienok stanovených v tomto nariadení a pri dodržiavaní systému zriadeného týmto členským štátom.

3.   Akékoľvek služby zamestnanosti, ktoré oprávnene pôsobia v členskom štáte, môžu v tomto členskom štáte požiadať o zapojenie do siete EURES ako partner siete EURES za podmienok stanovených v tomto nariadení a pri dodržiavaní systému zriadeného týmto členským štátom.

4.   Partneri siete EURES sú oprávnení sa zapojiť do siete EURES v súlade s minimálnymi spoločnými kritériami stanovenými v prílohe.

4.   Partneri siete EURES sú oprávnení sa zapojiť do siete EURES v súlade s minimálnymi spoločnými kritériami stanovenými v prílohe.

5.   Minimálnymi spoločnými kritériami nie je dotknuté uplatňovanie dodatočných kritérií členským štátom alebo požiadaviek, ktoré členský štát považuje za potrebné na účely správneho uplatňovania pravidiel vzťahujúcich sa na činnosti služieb zamestnanosti a efektívne riadenie politík pracovného trhu na svojom území. V záujme zabezpečenia transparentnosti sú tieto kritériá a požiadavky neoddeliteľnou súčasťou systému uvedeného v odseku 1.

5.   Minimálnymi spoločnými kritériami nie je dotknuté uplatňovanie dodatočných kritérií členským štátom alebo požiadaviek, ktoré členský štát považuje za potrebné na účely správneho uplatňovania pravidiel vzťahujúcich sa na činnosti služieb zamestnanosti a efektívne riadenie politík pracovného trhu na svojom území. V záujme zabezpečenia transparentnosti sú tieto kritériá a požiadavky neoddeliteľnou súčasťou systému uvedeného v odseku 1.

6.   Partneri siete EURES môžu na účely spoločného splnenia kritérií uvedených v prílohe zapojiť ostatných partnerov siete EURES alebo ostatné organizácie. V takýchto prípadoch je pokračovanie vhodného partnerstva ďalšou podmienkou zapojenia do siete EURES.

6.   Partneri siete EURES môžu na účely spoločného splnenia kritérií uvedených v prílohe zapojiť ostatných partnerov siete EURES alebo ostatné organizácie. V takýchto prípadoch je pokračovanie vhodného partnerstva, ktoré by bolo zamerané najmä na riešenie špecifických problémov regiónov a/alebo miest Únie, ďalšou podmienkou zapojenia do siete EURES.

7.   Komisia je na zmenu prílohy splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s postupom uvedeným v článku 33.

7.   Komisia je na zmenu prílohy splnomocnená prijímať delegované akty v súlade s postupom uvedeným v článku 33.

8.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať vzor na popis vnútroštátneho systému, ako aj postupy na výmenu informácií o vnútroštátnych systémoch medzi členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 34 ods. 2.

8.   Komisia môže prostredníctvom vykonávacích aktov prijať vzor na popis vnútroštátneho systému, ako aj postupy na výmenu informácií o vnútroštátnych systémoch medzi členskými štátmi. Tieto vykonávacie akty prijme Komisia v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 34 ods. 2.

Zdôvodnenie

Článok 8 odsek 1: účelom tohto pozmeňovacieho návrhu je zachovať účinnosť ustanovení o cezhraničných partnerstvách EURES na základe článku 21 písm. a) nariadenia 1296/2013 z 11. decembra 2013 o programe Európskej únie v oblasti zamestnanosti a sociálnej inovácie (EaSI).

Článok 8 odsek 6: spolupráca medzi partnermi siete EURES alebo ich spolupráca s inými organizáciami, s cieľom vyhovieť požiadavkám prílohy návrhu nariadenia, je opatrenie, ktoré môže pomôcť zefektívniť činnosť partnerov siete EURES. V tomto zmysle musí nariadenie zároveň požadovať, aby táto spolupráca v praxi prihliadala na odlišné špecifiká jednotlivých regiónov a/alebo miest EÚ.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 11 Koordinačná skupina

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Koordinačná skupina je zložená zo zástupcov európskeho úradu pre koordináciu a národných úradov pre koordináciu. | 1.   Koordinačná skupina je zložená zo zástupcov európskeho úradu pre koordináciu a národných úradov pre koordináciu. |
| 2.   Koordinačná skupina podporuje vykonávanie tohto nariadenia prostredníctvom výmeny informácií a vypracúvaním usmernení. Pomáha najmä pripravovať návrhy technických noriem a formátov uvedených v článku 14 ods. 8 a v článku 16 ods. 5. | 2.   Koordinačná skupina podporuje vykonávanie tohto nariadenia prostredníctvom výmeny informácií a vypracúvaním usmernení. Pomáha najmä pripravovať návrhy technických noriem a formátov uvedených v článku 14 ods. 8 a v článku 16 ods. 5. |
| 3.   Európsky úrad pre koordináciu organizuje prácu koordinačnej skupiny a predsedá stretnutiam.
  Pozýva zástupcov sociálnych partnerov na úrovni Únie, aby sa zúčastnili na stretnutiach. | 3.   Európsky úrad pre koordináciu organizuje prácu koordinačnej skupiny a predsedá stretnutiam. Pozýva zástupcov sociálnych partnerov na úrovni Únie, aby sa zúčastnili na stretnutiach predovšetkým vzhľadom na ustanovenie článku 28 ods. 4. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Koordinačná skupina je zložená zo zástupcov európskeho úradu pre koordináciu a národných úradov pre koordináciu.

1.   Koordinačná skupina je zložená zo zástupcov európskeho úradu pre koordináciu a národných úradov pre koordináciu.

2.   Koordinačná skupina podporuje vykonávanie tohto nariadenia prostredníctvom výmeny informácií a vypracúvaním usmernení. Pomáha najmä pripravovať návrhy technických noriem a formátov uvedených v článku 14 ods. 8 a v článku 16 ods. 5.

2.   Koordinačná skupina podporuje vykonávanie tohto nariadenia prostredníctvom výmeny informácií a vypracúvaním usmernení. Pomáha najmä pripravovať návrhy technických noriem a formátov uvedených v článku 14 ods. 8 a v článku 16 ods. 5.

3.   Európsky úrad pre koordináciu organizuje prácu koordinačnej skupiny a predsedá stretnutiam.

Pozýva zástupcov sociálnych partnerov na úrovni Únie, aby sa zúčastnili na stretnutiach.

3.   Európsky úrad pre koordináciu organizuje prácu koordinačnej skupiny a predsedá stretnutiam. Pozýva zástupcov sociálnych partnerov na úrovni Únie, aby sa zúčastnili na stretnutiach predovšetkým vzhľadom na ustanovenie článku 28 ods. 4.

Zdôvodnenie

Systematická snaha o vylepšenie normatívnej koherentnosti návrhu nariadenia. Sociálni partneri na úrovni EÚ majú právo byť pozvaní na schôdze koordinačnej skupiny EURES, okrem iného hlavne preto, aby sa s nimi konzultovali návrhy pracovných programov, ktoré musí každý národný úrad pre koordináciu každoročne vypracovať.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 18 Zásady

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Členské štáty zabezpečia, aby pracovníci a zamestnávatelia mohli získať prístup k podporným službám na vnútroštátnej úrovni. | 1.   Členské štáty zabezpečia, aby pracovníci a zamestnávatelia mohli získať prístup k podporným službám na vnútroštátnej úrovni. |
| 2.   Členské štáty podporujú rozvoj koordinovaného prístupu k týmto službám na vnútroštátnej úrovni. | 2.   Členské štáty podporujú rozvoj koordinovaného prístupu k týmto službám na vnútroštátnej úrovni, pričom sa zameriavajú na špecifické potreby regionálnych a/alebo miestnych celkov. |
| 3.   Členské štáty zabezpečia poskytovanie podporných služieb uvedených v článkoch 20 až 23 prostredníctvom partnerov siete EURES takto: | 3.   Členské štáty zabezpečia poskytovanie podporných služieb uvedených v článkoch 20 až 23 prostredníctvom partnerov siete EURES takto: |
| a) | prostredníctvom samotných verejných služieb zamestnanosti príslušného členského štátu v súlade s článkom 10; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Členské štáty zabezpečia, aby pracovníci a zamestnávatelia mohli získať prístup k podporným službám na vnútroštátnej úrovni.

1.   Členské štáty zabezpečia, aby pracovníci a zamestnávatelia mohli získať prístup k podporným službám na vnútroštátnej úrovni.

2.   Členské štáty podporujú rozvoj koordinovaného prístupu k týmto službám na vnútroštátnej úrovni.

2.   Členské štáty podporujú rozvoj koordinovaného prístupu k týmto službám na vnútroštátnej úrovni, pričom sa zameriavajú na špecifické potreby regionálnych a/alebo miestnych celkov.

3.   Členské štáty zabezpečia poskytovanie podporných služieb uvedených v článkoch 20 až 23 prostredníctvom partnerov siete EURES takto:

3.   Členské štáty zabezpečia poskytovanie podporných služieb uvedených v článkoch 20 až 23 prostredníctvom partnerov siete EURES takto:

a)

prostredníctvom samotných verejných služieb zamestnanosti príslušného členského štátu v súlade s článkom 10;

| b) | prostredníctvom organizácií, ktoré konajú na základe delegovanej právomoci, outsourcingu alebo osobitných dohôd o poskytovaní služieb podpísaných buď s verejnými službami zamestnanosti, alebo inými subjektmi, pričom za tieto organizácie nesú zodpovednosť dotknuté verejné služby zamestnanosti; |
| --- | --- |

b)

prostredníctvom organizácií, ktoré konajú na základe delegovanej právomoci, outsourcingu alebo osobitných dohôd o poskytovaní služieb podpísaných buď s verejnými službami zamestnanosti, alebo inými subjektmi, pričom za tieto organizácie nesú zodpovednosť dotknuté verejné služby zamestnanosti;

| c) | prostredníctvom jedného alebo viacerých partnerov siete EURES alebo |
| --- | --- |

c)

prostredníctvom jedného alebo viacerých partnerov siete EURES alebo

| d) | na základe kombinácie písmen a) až c). |
| --- | --- |

d)

na základe kombinácie písmen a) až c).

| a) | prostredníctvom samotných verejných služieb zamestnanosti príslušného členského štátu v súlade s článkom 10; |
| --- | --- |

a)

prostredníctvom samotných verejných služieb zamestnanosti príslušného členského štátu v súlade s článkom 10;

| b) | prostredníctvom organizácií, ktoré konajú na základe delegovanej právomoci, outsourcingu alebo osobitných dohôd o poskytovaní služieb podpísaných buď s verejnými službami zamestnanosti, alebo inými subjektmi, pričom za tieto organizácie nesú zodpovednosť dotknuté verejné služby zamestnanosti; |
| --- | --- |

b)

prostredníctvom organizácií, ktoré konajú na základe delegovanej právomoci, outsourcingu alebo osobitných dohôd o poskytovaní služieb podpísaných buď s verejnými službami zamestnanosti, alebo inými subjektmi, pričom za tieto organizácie nesú zodpovednosť dotknuté verejné služby zamestnanosti;

| c) | prostredníctvom jedného alebo viacerých partnerov siete EURES alebo |
| --- | --- |

c)

prostredníctvom jedného alebo viacerých partnerov siete EURES alebo

| d) | na základe kombinácie písmen a) až c). |
| --- | --- |

d)

na základe kombinácie písmen a) až c).

4.   Podporné služby uvedené v článkoch 20 až 23 poskytujú v každom členskom štáte aspoň organizácie uvedené buď v odseku 3 písm. a), alebo v odseku 3 písm. b).

4.   Podporné služby uvedené v článkoch 20 až 23 poskytujú v každom členskom štáte aspoň organizácie uvedené buď v odseku 3 písm. a), alebo v odseku 3 písm. b).

5.   Podporné služby pre pracovníkov uvedené v článkoch 20, 22 a 23 a pomoc s registráciou na portáli EURES uvedená v článku 17 ods. 1 sa poskytujú bezplatne.

5.   Podporné služby pre pracovníkov uvedené v článkoch 20, 22 a 23 a pomoc s registráciou na portáli EURES uvedená v článku 17 ods. 1 sa poskytujú bezplatne.

6.   Podporné služby pre zamestnávateľov uvedené v článkoch 21 a 22 a pomoc s registráciou na portáli EURES uvedená v článku 17 ods. 2 možno spoplatniť. Pri účtovaní akýchkoľvek poplatkov nemožno rozlišovať medzi poplatkami za služby siete EURES a poplatkami za iné porovnateľné služby poskytované príslušnou organizáciou.

6.   Podporné služby pre zamestnávateľov uvedené v článkoch 21 a 22 a pomoc s registráciou na portáli EURES uvedená v článku 17 ods. 2 možno spoplatniť. Pri účtovaní akýchkoľvek poplatkov nemožno rozlišovať medzi poplatkami za služby siete EURES a poplatkami za iné porovnateľné služby poskytované príslušnou organizáciou.

7.   Dotknutí partneri siete EURES pracovníkom a zamestnávateľom prostredníctvom svojich informačných kanálov jasne oznámia, aký je rozsah nimi poskytovaných podporných služieb, kde a ako sú tieto služby prístupné, a podmienky, za akých sa k nim poskytuje prístup. Tieto informácie sa uverejnia na portáli EURES.

7.   Dotknutí partneri siete EURES pracovníkom a zamestnávateľom prostredníctvom svojich informačných kanálov jasne oznámia, aký je rozsah nimi poskytovaných podporných služieb, kde a ako sú tieto služby prístupné, a podmienky, za akých sa k nim poskytuje prístup. Tieto informácie sa uverejnia na portáli EURES.

Zdôvodnenie

Sieť EURES bude úspešná len vtedy, ak členské štáty podporia jej prepojenie so špecifickými záujmami regiónov a/alebo miest Európskej únie.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 25 Výmena informácií o tokoch a formách mobility

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Komisia a členské štáty monitorujú toky a formy mobility pracovnej sily v Únii na základe štatistických údajov Eurostatu a dostupných vnútroštátnych údajov. | Komisia a členské štáty monitorujú toky a formy mobility pracovnej sily v Únii na základe štatistických údajov Eurostatu a dostupných vnútroštátnych a regionálnych údajov. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Komisia a členské štáty monitorujú toky a formy mobility pracovnej sily v Únii na základe štatistických údajov Eurostatu a dostupných vnútroštátnych údajov.

Komisia a členské štáty monitorujú toky a formy mobility pracovnej sily v Únii na základe štatistických údajov Eurostatu a dostupných vnútroštátnych a regionálnych údajov.

Zdôvodnenie

Výsledky monitorovania tokov a foriem mobility pracovnej sily, ktoré vykonávajú členské štáty a Komisia, budú tým lepšie zodpovedať realite, čím viac a lepšie sa im podarí zohľadňovať rôzny význam regiónov, ktoré tvoria Európsku úniu.

Pozmeňovací návrh 12

Článok 26 Výmena informácií medzi členskými štátmi

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Každý členský štát zhromažďuje a analyzuje najmä informácie: | 1.   Každý členský štát zhromažďuje a analyzuje najmä informácie: |
| a) | o nedostatku a nadbytku pracovných síl na vnútroštátnych a odvetvových pracovných trhoch a o rozsahu, v akom ich môže mobilita pracovnej sily vyriešiť; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Každý členský štát zhromažďuje a analyzuje najmä informácie:

1.   Každý členský štát zhromažďuje a analyzuje najmä informácie:

a)

o nedostatku a nadbytku pracovných síl na vnútroštátnych a odvetvových pracovných trhoch a o rozsahu, v akom ich môže mobilita pracovnej sily vyriešiť;

| b) | o činnosti siete EURES na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

o činnosti siete EURES na vnútroštátnej úrovni;

| c) | o postavení siete EURES na trhu s náborovými službami na vnútroštátnej úrovni ako celku. |
| --- | --- |

c)

o postavení siete EURES na trhu s náborovými službami na vnútroštátnej úrovni ako celku.

| a) | o nedostatku a nadbytku pracovných síl na vnútroštátnych a odvetvových pracovných trhoch a o rozsahu, v akom ich môže mobilita pracovnej sily vyriešiť; |
| --- | --- |

a)

o nedostatku a nadbytku pracovných síl na vnútroštátnych a odvetvových pracovných trhoch a o rozsahu, v akom ich môže mobilita pracovnej sily vyriešiť;

| b) | o činnosti siete EURES na vnútroštátnej úrovni; |
| --- | --- |

b)

o činnosti siete EURES na vnútroštátnej úrovni;

| c) | o postavení siete EURES na trhu s náborovými službami na vnútroštátnej úrovni ako celku. |
| --- | --- |

c)

o postavení siete EURES na trhu s náborovými službami na vnútroštátnej úrovni ako celku.

2.   Národné úrady pre koordináciu sú zodpovedné za výmenu informácií v rámci siete EURES a za príspevky k spoločnej analýze.

2.   Národné úrady pre koordináciu sú zodpovedné za výmenu informácií v rámci siete EURES a za príspevky k spoločnej analýze.

3.   Členské štáty po zohľadnení vymieňaných informácií a spoločnej analýzy vypracujú politiky mobility, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou ich politík zamestnanosti. Tieto politiky mobility poskytujú rámec, na základe ktorého členské štáty vykonávajú plánovanie uvedené v článku 28.

3.   Členské štáty sa po zohľadnení vymieňaných informácií a spoločnej analýzy budú usilovať vypracovať
  vypracujú politiky mobility, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou ich politík zamestnanosti. Tieto politiky mobility poskytujú rámec, na základe ktorého členské štáty vykonávajú plánovanie uvedené v článku 28.

4.   Európsky úrad pre koordináciu vytvára postupy a prijíma praktické opatrenia s cieľom uľahčiť výmenu informácií medzi národnými úradmi pre koordináciu a vypracovanie spoločnej analýzy.

4.   Európsky úrad pre koordináciu vytvára postupy a prijíma praktické opatrenia s cieľom uľahčiť výmenu informácií medzi národnými úradmi pre koordináciu a vypracovanie spoločnej analýzy.

Zdôvodnenie

Hlava IX tretej časti ZFEÚ, a najmä články 147 odsek 1 a 149, potvrdzujú, že v oblasti politiky zamestnanosti, ktorá síce patrí k oblastiam spoločných právomocí EÚ a členských štátov, zostávajú právomoci v rukách členských štátov. Tým, že európsky zákonodarca ukladá členským štátom povinnosť vytvoriť politiku pracovnej mobility, prekračuje medze „stanovenia usmernení“ (článok 148 ods. 2 ZFEÚ) alebo „prijatia motivačných opatrení na podporu opatrení členských štátov v oblasti zamestnanosti“ (článok 149 ZFEÚ prvý odsek). Takúto povinnosť je nutné nahradiť odporúčaním pre členské štáty, aby prijali opatrenia v tomto zmysle.

Pozmeňovací návrh 13

PRÍLOHA

Spoločné kritériá na udeľovanie oprávnení organizáciám, aby konali ako partneri siete EURES

1. POSKYTOVANIE SLUŽIEB

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1. | Existencia primeraných mechanizmov a postupov na overenie a zabezpečenie úplného dodržiavania platných pracovných noriem a právnych požiadaviek vrátane platných právnych predpisov o ochrane údajov, požiadaviek na kvalitu údajov o voľných pracovných miestach a noriem kvality údajov o voľných pracovných miestach. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.

Existencia primeraných mechanizmov a postupov na overenie a zabezpečenie úplného dodržiavania platných pracovných noriem a právnych požiadaviek vrátane platných právnych predpisov o ochrane údajov, požiadaviek na kvalitu údajov o voľných pracovných miestach a noriem kvality údajov o voľných pracovných miestach.

| 1. | Existencia primeraných mechanizmov a postupov na overenie a zabezpečenie úplného dodržiavania platných pracovných noriem a právnych požiadaviek vrátane zásad nediskriminácie, predovšetkým vo vzťahu k osobám vylúčeným z pracovného trhu, platných právnych predpisov o ochrane údajov, požiadaviek na kvalitu údajov o voľných pracovných miestach a noriem kvality údajov o voľných pracovných miestach. |
| --- | --- |

1.

Existencia primeraných mechanizmov a postupov na overenie a zabezpečenie úplného dodržiavania platných pracovných noriem a právnych požiadaviek vrátane zásad nediskriminácie, predovšetkým vo vzťahu k osobám vylúčeným z pracovného trhu, platných právnych predpisov o ochrane údajov, požiadaviek na kvalitu údajov o voľných pracovných miestach a noriem kvality údajov o voľných pracovných miestach.

Zdôvodnenie

Treba dbať na dodržiavanie zásady nediskriminácie v Únii (články 10, 19 a 45 ZFEÚ) a na skupiny osôb uvedené v článku 5 návrhu nariadenia.

V Bruseli 25. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CDR789-2013_00_00_TRA_AC

1

(2)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA

2

(3)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA

3

(4)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC

4

(5)  CDR5278-2013_00_00_TRA_AC

5

(6)  COR-2014-00111-00-00-PAC-TRA

6

(7)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC

7

(8)  Súdny dvor Európskej únie rozhodol, že činnosť sprostredkovania práce má hospodársky charakter a monopolné postavenie verejných služieb je v rozpore s právom Spoločenstva, ak možno dokázať, že dané služby neplnia svoju funkciu uspokojivo (rozsudok Súdneho dvora EÚ z 11. decembra 1997, vec C-55/96), a že verejné úrady práce nie sú schopné uspokojiť dopyt zo strany trhu, pokiaľ ide o všetky druhy činností (rozsudok Súdneho dvora EÚ z 8. júna 2000, vec C-258/98).

8

(9)  Pozri Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Rámec kvality pre služby všeobecného záujmu v Európe (COM(2011) 900 final), v ktorom sa uvádza, že „v priebehu rokov sa dopyt po službách všeobecného záujmu a spôsob, akým sú poskytované významne zmenil. Služby, ktoré štát tradične poskytoval priamo, zverujú vnútroštátne, regionálne a miestne orgány v čoraz väčšej miere externým subjektom a v súčasnosti ich často poskytuje súkromný sektor (buď ziskové alebo neziskové)“.

9

„v priebehu rokov sa dopyt po službách všeobecného záujmu a spôsob, akým sú poskytované významne zmenil. Služby, ktoré štát tradične poskytoval priamo, zverujú vnútroštátne, regionálne a miestne orgány v čoraz väčšej miere externým subjektom a v súčasnosti ich často poskytuje súkromný sektor (buď ziskové alebo neziskové)“

---

| 19.8.2014 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 271/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 271/87

---

Stanovisko Výboru regiónov – Štrukturálne reformy bánk EÚ a transparentnosť tieňového bankovníctva

2014/C 271/15

| Spravodajca | : | Henk KOOL (NL/SES), člen mestského zastupiteľstva, Den Haag |
| --- | --- | --- |
| Referenčné dokumenty | : | Návrhy nariadení Európskeho parlamentu a Rady o:






  — | štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ
  COM(2014) 43 final |

Spravodajca

:

Henk KOOL (NL/SES), člen mestského zastupiteľstva, Den Haag

Referenčné dokumenty

:

Návrhy nariadení Európskeho parlamentu a Rady o:

—

štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ

COM(2014) 43 final

| — | oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov
  COM(2014) 40 final |
| --- | --- |

—

oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov

COM(2014) 40 final

I.   VŠEOBECNÉ PRIPOMIENKY

VÝBOR REGIÓNOV

| 1. | poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy pri financovaní svojich strednodobých a dlhodobých projektov úzko spolupracujú s bankovými inštitúciami. Miestne a regionálne samosprávy sú zodpovedné za dve tretiny všetkých verejných investícií v EÚ, ktoré iba v roku 2011 predstavovali 179 miliárd EUR resp. 1,4 % HDP EÚ, čo je viac ako celkový rozpočet EÚ (1 %). Je teda celkom jasné, že odolnosť bánk patrí medzi prvoradé záujmy miestnych a regionálnych samospráv, na ktoré bude mať prebiehajúca regulácia bánk významný dosah; |
| --- | --- |

1.

poukazuje na to, že miestne a regionálne samosprávy pri financovaní svojich strednodobých a dlhodobých projektov úzko spolupracujú s bankovými inštitúciami. Miestne a regionálne samosprávy sú zodpovedné za dve tretiny všetkých verejných investícií v EÚ, ktoré iba v roku 2011 predstavovali 179 miliárd EUR resp. 1,4 % HDP EÚ, čo je viac ako celkový rozpočet EÚ (1 %). Je teda celkom jasné, že odolnosť bánk patrí medzi prvoradé záujmy miestnych a regionálnych samospráv, na ktoré bude mať prebiehajúca regulácia bánk významný dosah;

| 2. | zdôrazňuje, že z politického a ekonomicko-vedeckého pohľadu má širokú podporu názor, že dohľad nad bankami a dozeranie na reformy by boli účinnejšie, keby sa implementovali na európskej úrovni a nie na vnútroštátnej; |
| --- | --- |

2.

zdôrazňuje, že z politického a ekonomicko-vedeckého pohľadu má širokú podporu názor, že dohľad nad bankami a dozeranie na reformy by boli účinnejšie, keby sa implementovali na európskej úrovni a nie na vnútroštátnej;

| 3. | víta nariadenia Komisie o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ, a o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. Zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité predísť vytváraniu regulačnej a administratívnej záťaže; |
| --- | --- |

3.

víta nariadenia Komisie o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ, a o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov. Zdôrazňuje, že je mimoriadne dôležité predísť vytváraniu regulačnej a administratívnej záťaže;

| 4. | vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že rozsah a ambície návrhov expertnej skupiny na vysokej úrovni, ktorú Komisia vymenovala vo februári 2012 boli značne obmedzené. Konštatuje, že návrhy budú mať slabý vplyv na predmetné banky, najmä keďže Francúzsko, Nemecko a Spojené kráľovstvo už prijali vnútroštátne reformy podobného charakteru (1); |
| --- | --- |

4.

vyjadruje však poľutovanie nad skutočnosťou, že rozsah a ambície návrhov expertnej skupiny na vysokej úrovni, ktorú Komisia vymenovala vo februári 2012 boli značne obmedzené. Konštatuje, že návrhy budú mať slabý vplyv na predmetné banky, najmä keďže Francúzsko, Nemecko a Spojené kráľovstvo už prijali vnútroštátne reformy podobného charakteru (1);

Subsidiarita a proporcionalita

| 5. | konštatuje, že cieľom dvoch nariadení predložených Komisiou je harmonizovať určité pravidla zamerané na posilnenie regulačného rámca vzťahujúceho sa na bankovníctvo a finančné inštitúcie. Vzhľadom na značný súvis medzi predmetnými subjektmi a systémovým rizikom, ktoré by mohli predstavovať, sa tieto na nariadenia môžu implementovať iba na úrovni Európskej únie. Výbor regiónov sa preto domnieva, že právny základ (článok 114 ZFEÚ) je správny a navrhovaný právny predpis je v súlade so zásadou subsidiarity; |
| --- | --- |

5.

konštatuje, že cieľom dvoch nariadení predložených Komisiou je harmonizovať určité pravidla zamerané na posilnenie regulačného rámca vzťahujúceho sa na bankovníctvo a finančné inštitúcie. Vzhľadom na značný súvis medzi predmetnými subjektmi a systémovým rizikom, ktoré by mohli predstavovať, sa tieto na nariadenia môžu implementovať iba na úrovni Európskej únie. Výbor regiónov sa preto domnieva, že právny základ (článok 114 ZFEÚ) je správny a navrhovaný právny predpis je v súlade so zásadou subsidiarity;

II.   POLITICKÉ ODPORÚČANIA

II.A.   
  Spoločné odporúčania

Úloha v bánk vo financovaní miestneho rozvoja

| 6. | pripomína význam pôžičiek pre financovanie verejných investícií miestnych a regionálnych samospráv do projektov verejného záujmu, napr. v oblasti infraštruktúry, výskumu a vzdelávania. Poznamenáva, že tieto investície tvoria značný podiel verejných výdavkov a sú životne dôležité pre hospodársky rast a blaho občanov; |
| --- | --- |

6.

pripomína význam pôžičiek pre financovanie verejných investícií miestnych a regionálnych samospráv do projektov verejného záujmu, napr. v oblasti infraštruktúry, výskumu a vzdelávania. Poznamenáva, že tieto investície tvoria značný podiel verejných výdavkov a sú životne dôležité pre hospodársky rast a blaho občanov;

| 7. | zdôrazňuje špecifickosť pôžičiek získaných miestnymi a regionálnymi samosprávami. Tieto samosprávy rozhodne nemožno porovnávať so zákazníkmi z radov súkromných osôb resp. podnikov, a preto si povaha, výška a doba splatnosti týchto pôžičiek vyžadujú, aby banky disponovali špecificky zameranými znalosťami; |
| --- | --- |

7.

zdôrazňuje špecifickosť pôžičiek získaných miestnymi a regionálnymi samosprávami. Tieto samosprávy rozhodne nemožno porovnávať so zákazníkmi z radov súkromných osôb resp. podnikov, a preto si povaha, výška a doba splatnosti týchto pôžičiek vyžadujú, aby banky disponovali špecificky zameranými znalosťami;

| 8. | uznáva kľúčový význam miestnych a regionálnych bánk, ako aj bánk špecializovaných na miestne a regionálne samosprávy, pri rozvoji a financovaní regiónov a obcí. Zaisťujú základnú podporu miestneho hospodárskeho rozvoja prostredníctvom podpory malých a stredných podnikov, združení a sociálneho hospodárstva; |
| --- | --- |

8.

uznáva kľúčový význam miestnych a regionálnych bánk, ako aj bánk špecializovaných na miestne a regionálne samosprávy, pri rozvoji a financovaní regiónov a obcí. Zaisťujú základnú podporu miestneho hospodárskeho rozvoja prostredníctvom podpory malých a stredných podnikov, združení a sociálneho hospodárstva;

| 9. | vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby podporovali a upevňovali miestny podnikateľský model vzájomných poisťovní, družstevných bánk a sporiteľní, najmä malých bánk, ktoré v reálnom hospodárstve zohrávajú základnú úlohu vďaka svojej silnej a vyrovnanej prítomnosti v miestnych a regionálnych spoločenstvách; |
| --- | --- |

9.

vyzýva členské štáty a Európsku komisiu, aby podporovali a upevňovali miestny podnikateľský model vzájomných poisťovní, družstevných bánk a sporiteľní, najmä malých bánk, ktoré v reálnom hospodárstve zohrávajú základnú úlohu vďaka svojej silnej a vyrovnanej prítomnosti v miestnych a regionálnych spoločenstvách;

| 10. | neschvaľuje nevyrovnaný a nekontrolovaný rozmach niektorých miestnych a regionálnych bánk, ktoré získavaním tzv. toxických aktív vážne ohrozili hospodárstvo na územiach, kde sídlia; |
| --- | --- |

10.

neschvaľuje nevyrovnaný a nekontrolovaný rozmach niektorých miestnych a regionálnych bánk, ktoré získavaním tzv. toxických aktív vážne ohrozili hospodárstvo na územiach, kde sídlia;

Dôsledky obmedzeného poskytovania úverov pre miestny rozvoj

| 11. | konštatuje obmedzenie ponuky bankových úverov miestnym a regionálnym samosprávam, ktoré sa prejavilo nielen v podobe menších objemov a vyšších marží, ale aj v znepokojujúcom skrátení splatnosti pôžičiek. Môže to byť príznakom začarovaného kruhu, v ktorom univerzálne banky obmedzia svoju účasť na reálnom hospodárstve a s vyššou pravdepodobnosťou sa budú podieľať na obchodovaní a aktivitách tieňového bankovníctva; |
| --- | --- |

11.

konštatuje obmedzenie ponuky bankových úverov miestnym a regionálnym samosprávam, ktoré sa prejavilo nielen v podobe menších objemov a vyšších marží, ale aj v znepokojujúcom skrátení splatnosti pôžičiek. Môže to byť príznakom začarovaného kruhu, v ktorom univerzálne banky obmedzia svoju účasť na reálnom hospodárstve a s vyššou pravdepodobnosťou sa budú podieľať na obchodovaní a aktivitách tieňového bankovníctva;

| 12. | je znepokojený značným rozpätím medzi úrokovou sadzbou ECB (od novembra 2013 je to 0,25 %) a sadzbami, ktoré banky ponúkajú miestnym a regionálnym samosprávam, pretože tento rozdiel sa nezakladá na objektívnom posúdením finančnej situácie danej oblasti, a úverové riziko zostáva pomerne nízke; |
| --- | --- |

12.

je znepokojený značným rozpätím medzi úrokovou sadzbou ECB (od novembra 2013 je to 0,25 %) a sadzbami, ktoré banky ponúkajú miestnym a regionálnym samosprávam, pretože tento rozdiel sa nezakladá na objektívnom posúdením finančnej situácie danej oblasti, a úverové riziko zostáva pomerne nízke;

| 13. | domnieva sa, že tieto prísnejšie podmienky predstavujú značný tlak na rozpočty miestnych a regionálnych samospráv a čoraz viac im sťažujú vytvorenie vyrovnaného rozpočtu, dosiahnutie dobrej kapacity využitia finančných prostriedkov a financovanie dlhodobých projektov, ktoré pomáhajú vytvárať rast a zamestnanosť; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že tieto prísnejšie podmienky predstavujú značný tlak na rozpočty miestnych a regionálnych samospráv a čoraz viac im sťažujú vytvorenie vyrovnaného rozpočtu, dosiahnutie dobrej kapacity využitia finančných prostriedkov a financovanie dlhodobých projektov, ktoré pomáhajú vytvárať rast a zamestnanosť;

| 14. | žiada preto Komisiu, aby v ďalšej fáze predložila legislatívny návrh, ktorý ponúkne účinné opatrenia na riešenie problematiky obmedzenia poskytovania úverov malým a stredným podnikom i miestnym a regionálnym samosprávam; |
| --- | --- |

14.

žiada preto Komisiu, aby v ďalšej fáze predložila legislatívny návrh, ktorý ponúkne účinné opatrenia na riešenie problematiky obmedzenia poskytovania úverov malým a stredným podnikom i miestnym a regionálnym samosprávam;

Finančné nástroje vydávané miestnymi a regionálnymi samosprávami

| 15. | upozorňuje na skutočnosť, že niektoré miestne a regionálne samosprávy vydávajú finančné nástroje, napr. obligácie, prostredníctvom ktorých financujú svoje činnosti a politiku; |
| --- | --- |

15.

upozorňuje na skutočnosť, že niektoré miestne a regionálne samosprávy vydávajú finančné nástroje, napr. obligácie, prostredníctvom ktorých financujú svoje činnosti a politiku;

| 16. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré banky podnecovali miestne a regionálne samosprávy, aby v nadmernom rozsahu nakúpili tzv. toxické aktíva a komplexné finančné produkty, hoci si boli plne vedomé rizika, ktoré s tým súvisí. Zdôrazňuje, že vzhľadom na nedostatok adekvátnych odborných poznatkov väčšina miestnych a regionálnych samospráv nedisponuje technickými znalosťami potrebnými na to, aby dokonale pochopili tieto produkty. Ľutuje preto, že bremeno vyplývajúce zo zlyhania týchto aktív padá výhradne na miestne a regionálne samosprávy a ich daňovníkov; |
| --- | --- |

16.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že niektoré banky podnecovali miestne a regionálne samosprávy, aby v nadmernom rozsahu nakúpili tzv. toxické aktíva a komplexné finančné produkty, hoci si boli plne vedomé rizika, ktoré s tým súvisí. Zdôrazňuje, že vzhľadom na nedostatok adekvátnych odborných poznatkov väčšina miestnych a regionálnych samospráv nedisponuje technickými znalosťami potrebnými na to, aby dokonale pochopili tieto produkty. Ľutuje preto, že bremeno vyplývajúce zo zlyhania týchto aktív padá výhradne na miestne a regionálne samosprávy a ich daňovníkov;

| 17. | žiada členské štáty a Európsku komisiu, aby podnecovali banky k prijatiu komplexného, spravodlivého a zodpovedného prístupu pri informovaní miestnych a regionálnych samospráv o rizikách, ktorým sú vystavené. Žiada tiež vypracovanie jednoduchých a transparentných finančných nástrojov pre miestne a regionálne samosprávy, ktorých podmienky musia byť jednoznačne definované pri podpise zmluvy. Požaduje, aby tieto nástroje ponúkali zrozumiteľné sadzby, aby sa zabezpečila transparentnosť v demokratickom rozhodovaní miestnych a regionálnych samospráv; |
| --- | --- |

17.

žiada členské štáty a Európsku komisiu, aby podnecovali banky k prijatiu komplexného, spravodlivého a zodpovedného prístupu pri informovaní miestnych a regionálnych samospráv o rizikách, ktorým sú vystavené. Žiada tiež vypracovanie jednoduchých a transparentných finančných nástrojov pre miestne a regionálne samosprávy, ktorých podmienky musia byť jednoznačne definované pri podpise zmluvy. Požaduje, aby tieto nástroje ponúkali zrozumiteľné sadzby, aby sa zabezpečila transparentnosť v demokratickom rozhodovaní miestnych a regionálnych samospráv;

II.B.   
  Štrukturálne opatrenia, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ

| 18. | súhlasí s cieľom, ktorým je posilnenie stability a odolnosti bánk zákazom obchodovania na vlastný účet a umožnením oddelenia rizikových obchodných aktivít; |
| --- | --- |

18.

súhlasí s cieľom, ktorým je posilnenie stability a odolnosti bánk zákazom obchodovania na vlastný účet a umožnením oddelenia rizikových obchodných aktivít;

| 19. | podporuje ciele uvedené v článku 1 týkajúce sa predchádzania systémovým rizikám, finančnému stresu alebo zlyhaniu veľkých, komplexných a vzájomne prepojených entít vo finančnom systéme; |
| --- | --- |

19.

podporuje ciele uvedené v článku 1 týkajúce sa predchádzania systémovým rizikám, finančnému stresu alebo zlyhaniu veľkých, komplexných a vzájomne prepojených entít vo finančnom systéme;

| 20. | vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či by sa uplatňovanie podobných pravidiel mohlo rozšíriť na banky všetkých veľkostí, pričom by sa zohľadnila administratívna záťaž a náklady, pretože takéto iniciatívy by mohli potenciálne zvýšiť bezpečnosť aj v prípade menších bánk; |
| --- | --- |

20.

vyzýva Komisiu, aby preskúmala, či by sa uplatňovanie podobných pravidiel mohlo rozšíriť na banky všetkých veľkostí, pričom by sa zohľadnila administratívna záťaž a náklady, pretože takéto iniciatívy by mohli potenciálne zvýšiť bezpečnosť aj v prípade menších bánk;

| 21. | podporuje návrh Komisie zakázať obchodovanie na vlastný účet s finančnými nástrojmi a surovinami, t. j. obchodovanie, ktorého jediným cieľom je zabezpečenie zisku pre banku, keďže smernica o trhoch s finančnými nástrojmi [COM(2011) 656], tzv. smernica MiFiD II, sa špecificky otázkou obchodovania na vlastný účet nezaoberala. Vydávanie týchto nástrojov by malo byť prísne vyhradené iba pre trhových aktérov, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité na pokrytie ich vlastných obchodných alebo priemyselných rizík. V opačnom prípade by hrozilo, že dôjde k zamieňaniu poradenských a investičných aktivít banky, čo by mohlo podnietiť rozsiahlejšie špekulácie a priniesť so sebou cenové výkyvy a systémové riziká pre bankový systém; |
| --- | --- |

21.

podporuje návrh Komisie zakázať obchodovanie na vlastný účet s finančnými nástrojmi a surovinami, t. j. obchodovanie, ktorého jediným cieľom je zabezpečenie zisku pre banku, keďže smernica o trhoch s finančnými nástrojmi [COM(2011) 656], tzv. smernica MiFiD II, sa špecificky otázkou obchodovania na vlastný účet nezaoberala. Vydávanie týchto nástrojov by malo byť prísne vyhradené iba pre trhových aktérov, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité na pokrytie ich vlastných obchodných alebo priemyselných rizík. V opačnom prípade by hrozilo, že dôjde k zamieňaniu poradenských a investičných aktivít banky, čo by mohlo podnietiť rozsiahlejšie špekulácie a priniesť so sebou cenové výkyvy a systémové riziká pre bankový systém;

| 22. | je znepokojený vysokofrekvenčným obchodovaním, ktoré môže znamenať vážne riziko pre bankový systém, a žiada členské štáty a Európsku komisiu, aby implementovali účinné nástroje na reguláciu tejto oblasti; |
| --- | --- |

22.

je znepokojený vysokofrekvenčným obchodovaním, ktoré môže znamenať vážne riziko pre bankový systém, a žiada členské štáty a Európsku komisiu, aby implementovali účinné nástroje na reguláciu tejto oblasti;

Odčlenenie obchodných činností

| 23. | pripomína, že rozsah navrhovaného nariadenia je značne obmedzený, keďže členské štáty už prijali alebo zvažujú prijatie vnútroštátnych pravidiel podobnej povahy, a že odporúčania Liikanenovej skupiny boli viditeľne skresané; |
| --- | --- |

23.

pripomína, že rozsah navrhovaného nariadenia je značne obmedzený, keďže členské štáty už prijali alebo zvažujú prijatie vnútroštátnych pravidiel podobnej povahy, a že odporúčania Liikanenovej skupiny boli viditeľne skresané;

| 24. | zdôrazňuje, že v takomto vysoko integrovanom odvetví je dôležité zabezpečiť jednotnosť na úrovni EÚ, aby sa podarilo udržať záťaž a náklady spojené s dodržiavaním predpisov na minime, zaistiť rovnaké podmienky pre všetkých a zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a fungovania vnútorného trhu v tomto sektore; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že v takomto vysoko integrovanom odvetví je dôležité zabezpečiť jednotnosť na úrovni EÚ, aby sa podarilo udržať záťaž a náklady spojené s dodržiavaním predpisov na minime, zaistiť rovnaké podmienky pre všetkých a zabrániť narušeniu hospodárskej súťaže a fungovania vnútorného trhu v tomto sektore;

| 25. | víta zámer Komisie podrobiť tieto pravidlá po ich implementácii preskúmaniu a vyzýva na dôsledné preskúmanie možných negatívnych dôsledkov, najmä na financovanie reálneho hospodárstva v mestách a regiónoch EÚ; |
| --- | --- |

25.

víta zámer Komisie podrobiť tieto pravidlá po ich implementácii preskúmaniu a vyzýva na dôsledné preskúmanie možných negatívnych dôsledkov, najmä na financovanie reálneho hospodárstva v mestách a regiónoch EÚ;

| 26. | kladie si otázku, či rozhodovanie o odčlenení určitých obchodných činností na základe obmedzeného testu, poskytne dostatok právnych nástrojov na dosiahnutie všeobecných cieľov nariadenia, a či by to nebolo vhodnejšie riešiť prostredníctvom širšieho test, ktorý zahŕňa všetky ciele; |
| --- | --- |

26.

kladie si otázku, či rozhodovanie o odčlenení určitých obchodných činností na základe obmedzeného testu, poskytne dostatok právnych nástrojov na dosiahnutie všeobecných cieľov nariadenia, a či by to nebolo vhodnejšie riešiť prostredníctvom širšieho test, ktorý zahŕňa všetky ciele;

| 27. | pochybuje o účinnosti veľmi zložitého postupu, ktorý bol prijatý a ktorý môže na jednej strane skomplikovať a predražiť hodnotenie a monitorovanie implementácie pravidiel, a na druhej strane umožniť výnimky z nariadenia a otvoriť príležitosti na regulačnú arbitráž; |
| --- | --- |

27.

pochybuje o účinnosti veľmi zložitého postupu, ktorý bol prijatý a ktorý môže na jednej strane skomplikovať a predražiť hodnotenie a monitorovanie implementácie pravidiel, a na druhej strane umožniť výnimky z nariadenia a otvoriť príležitosti na regulačnú arbitráž;

| 28. | vyslovuje poľutovanie nad obmedzeným rozsahom uplatňovania návrhu nariadenia, predovšetkým nad vylúčením obchodovania s derivátmi z rozhodovacieho procesu. Naozaj jestvujú obavy, že nadmerné špekulatívne obchodovanie vedie k nadmerným trhom a k narušeniu tak finančného trhu, ako aj reálneho hospodárstva. Tieto deformácie môžu spôsobiť nesprávne oceňovanie na trhoch s poľnohospodárskymi, energetickými a kovovými komoditnými derivátmi, ktoré sú pre miestne a regionálne hospodárstvo životne dôležité; |
| --- | --- |

28.

vyslovuje poľutovanie nad obmedzeným rozsahom uplatňovania návrhu nariadenia, predovšetkým nad vylúčením obchodovania s derivátmi z rozhodovacieho procesu. Naozaj jestvujú obavy, že nadmerné špekulatívne obchodovanie vedie k nadmerným trhom a k narušeniu tak finančného trhu, ako aj reálneho hospodárstva. Tieto deformácie môžu spôsobiť nesprávne oceňovanie na trhoch s poľnohospodárskymi, energetickými a kovovými komoditnými derivátmi, ktoré sú pre miestne a regionálne hospodárstvo životne dôležité;

| 29. | vyzýva Komisiu, aby vyňala dlhodobé vlastníctvo cenných papierov (tzv. buy and hold) z definície uvedenej v článku 5 ods. 4 nariadenia o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ, pretože patria medzi hlavné bankové činnosti; |
| --- | --- |

29.

vyzýva Komisiu, aby vyňala dlhodobé vlastníctvo cenných papierov (tzv. buy and hold) z definície uvedenej v článku 5 ods. 4 nariadenia o štrukturálnych opatreniach, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ, pretože patria medzi hlavné bankové činnosti;

Zásada symetrie

| 30. | vyzýva Komisiu, aby do mechanizmov riešenia krízových situácií bánk začlenila zásadu symetrie. Znamená to, že orgány pre riešenie krízových situácií by dostali možnosť donútiť veriteľov, aby znášali straty tak, ako by mali úžitok z akýchkoľvek ziskov, a toto by sa malo vzťahovať rovnako na všetky typy veriteľov; |
| --- | --- |

30.

vyzýva Komisiu, aby do mechanizmov riešenia krízových situácií bánk začlenila zásadu symetrie. Znamená to, že orgány pre riešenie krízových situácií by dostali možnosť donútiť veriteľov, aby znášali straty tak, ako by mali úžitok z akýchkoľvek ziskov, a toto by sa malo vzťahovať rovnako na všetky typy veriteľov;

II.C.   
  Oznamovanie a transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov

| 31. | podporuje nariadenie o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a považuje tieto opatrenia za doplnok štrukturálnej bankovej reformy, ktorý je nevyhnutný na vyplnenie už odhalenej právnej medzery; |
| --- | --- |

31.

podporuje nariadenie o oznamovaní a transparentnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov a považuje tieto opatrenia za doplnok štrukturálnej bankovej reformy, ktorý je nevyhnutný na vyplnenie už odhalenej právnej medzery;

| 32. | uznáva, že nariadenie je nevyhnutné vzhľadom na úzke prepojenie tradičných bánk s tieňovým bankovníctvom, ktoré vykonáva rovnaké hospodárske funkcie ako banky, t. j. sprostredkovanie úverov, prenos kreditného rizika, transformáciu likvidity a splatnosti bez zodpovedajúcej kontroly; |
| --- | --- |

32.

uznáva, že nariadenie je nevyhnutné vzhľadom na úzke prepojenie tradičných bánk s tieňovým bankovníctvom, ktoré vykonáva rovnaké hospodárske funkcie ako banky, t. j. sprostredkovanie úverov, prenos kreditného rizika, transformáciu likvidity a splatnosti bez zodpovedajúcej kontroly;

| 33. | nalieha na ECB, Parlament a členské štáty, aby sa intenzívne usilovali zabezpečiť si dostatok úplných informácií o tieňovom bankovníctve. Informácie sú kľúčovým faktorom, ktorý verejným orgánom umožní vhodne reagovať, pokiaľ ide o reguláciu systému, napriek horúčkovitému tempu vývoja a pokusom o obchádzanie zákonov; |
| --- | --- |

33.

nalieha na ECB, Parlament a členské štáty, aby sa intenzívne usilovali zabezpečiť si dostatok úplných informácií o tieňovom bankovníctve. Informácie sú kľúčovým faktorom, ktorý verejným orgánom umožní vhodne reagovať, pokiaľ ide o reguláciu systému, napriek horúčkovitému tempu vývoja a pokusom o obchádzanie zákonov;

Registrácia archívu obchodných údajov a dohľad nad ním

| 34. | víta navrhovanú povinnosť oznamovať všetky transakcie do spoločnej databázy a domnieva sa, že to prispeje k zlepšeniu monitorovania rizík a expozícií súvisiacich s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov. Víta tiež skutočnosť, že tieto opatrenia zvýšia transparentnosť pre investorov a poskytnú im nástroje na prijímanie investičných rozhodnutí, pri ktorých si budú lepšie uvedomovať vlastnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov; |
| --- | --- |

34.

víta navrhovanú povinnosť oznamovať všetky transakcie do spoločnej databázy a domnieva sa, že to prispeje k zlepšeniu monitorovania rizík a expozícií súvisiacich s transakciami spočívajúcimi vo financovaní cenných papierov. Víta tiež skutočnosť, že tieto opatrenia zvýšia transparentnosť pre investorov a poskytnú im nástroje na prijímanie investičných rozhodnutí, pri ktorých si budú lepšie uvedomovať vlastnosti transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov;

Transparentnosť ďalšieho založenia

| 35. | podporuje stanovenie minimálnych podmienok, ktoré zlepšenia transparentnosť ďalšieho založenia zaistením, že klienti sa rozhodnú a udelia svoj súhlas s plným vedomím rizík, ktoré môže mať za následok. |
| --- | --- |

35.

podporuje stanovenie minimálnych podmienok, ktoré zlepšenia transparentnosť ďalšieho založenia zaistením, že klienti sa rozhodnú a udelia svoj súhlas s plným vedomím rizík, ktoré môže mať za následok.

III.   ODPORÚČANÉ ZMENY A DOPLNENIA

III.A.   
  Štrukturálne opatrenia, ktorými sa zlepšuje odolnosť úverových inštitúcií EÚ – COM(2014) 43

Pozmeňovací návrh 1

Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 21

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Vydávanie a predaj finančných
  nástrojov spojených s obchodovaním so surovinami by malo byť prísne vyhradené iba pre spotrebiteľov a výrobcov, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité výlučne na pokrytie ich vlastných obchodných alebo priemyselných rizík. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Vydávanie a predaj finančných
  nástrojov spojených s obchodovaním so surovinami by malo byť prísne vyhradené iba pre spotrebiteľov a výrobcov, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité výlučne na pokrytie ich vlastných obchodných alebo priemyselných rizík.

Zdôvodnenie

Pozmeňovací návrh 2

Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 24

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Špecifické obavy vyvoláva vysokofrekvenčné obchodovanie, nakoľko môže zjavne okamžite skončiť a niektoré obchodujúce firmy berú súvisiace riziká na ľahkú váhu neustálym a rýchlym vydávaním nových ledabolých algoritmov obchodovania. Z nedôslednosti niektorých subjektov, ktoré sa spoliehajú na to, že iné obchodujúce zainteresované subjekty vykompenzujú ich chybné obchody alebo nekontrolovateľné algoritmy, vyplýva, že riadenie rizika je aj naďalej nevyhnutné na ochranu bánk pred nevhodnými úpravami svojich vlastných produktov, čo si vyžaduje opatrenia zo strany verejných orgánov. Členské štáty alebo príslušné orgány by mali v záujme kontroly tohto trhu zaviesť ďalšie regulačné opatrenia. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Špecifické obavy vyvoláva vysokofrekvenčné obchodovanie, nakoľko môže zjavne okamžite skončiť a niektoré obchodujúce firmy berú súvisiace riziká na ľahkú váhu neustálym a rýchlym vydávaním nových ledabolých algoritmov obchodovania. Z nedôslednosti niektorých subjektov, ktoré sa spoliehajú na to, že iné obchodujúce zainteresované subjekty vykompenzujú ich chybné obchody alebo nekontrolovateľné algoritmy, vyplýva, že riadenie rizika je aj naďalej nevyhnutné na ochranu bánk pred nevhodnými úpravami svojich vlastných produktov, čo si vyžaduje opatrenia zo strany verejných orgánov. Členské štáty alebo príslušné orgány by mali v záujme kontroly tohto trhu zaviesť ďalšie regulačné opatrenia.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 3

Odôvodnenie 27

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Skupiny, ktoré sa kvalifikujú ako vzájomné spoločnosti, družstvá, sporiteľne alebo podobné inštitúcie, majú špecifickú vlastnícku a ekonomickú štruktúru. Ak by sa uložili niektoré z pravidiel súvisiacich s odčlenením, mohli by byť nutné ďalekosiahle zmeny štrukturálnej organizácie týchto subjektov, pričom náklady na tieto zmeny by mohli byť nepomerné k prínosom. Pokiaľ tieto skupiny patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia, príslušný orgán môže rozhodnúť, že základným úverovým inštitúciám, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 49 ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, povolí mať v držbe kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v obchodnom subjekte, keď sa príslušný orgán domnieva, že držba takýchto kapitálových nástrojov alebo hlasovacích práv je nevyhnutná pre fungovanie skupiny a že základná úverová inštitúcia prijala dostatočné opatrenia s cieľom náležite zmierniť príslušné riziká. | Skupiny, ktoré sa na základe povahy podnikateľského modelu považujú za
  kvalifikujú ako vzájomné spoločnosti, družstvá, alebo sporiteľne alebo podobné inštitúcie, majú špecifickú vlastnícku a ekonomickú štruktúru. Ak by sa uložili niektoré z pravidiel súvisiacich s odčlenením, mohli by byť nutné ďalekosiahle zmeny štrukturálnej organizácie týchto subjektov, pričom náklady na tieto zmeny by mohli byť nepomerné k prínosom. Pokiaľ tieto skupiny patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia, príslušný orgán môže rozhodnúť, že základným úverovým inštitúciám, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 49 ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, povolí mať v držbe kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v obchodnom subjekte, keď sa príslušný orgán domnieva, že držba takýchto kapitálových nástrojov alebo hlasovacích práv je nevyhnutná pre fungovanie skupiny a že základná úverová inštitúcia prijala dostatočné opatrenia s cieľom náležite zmierniť príslušné riziká. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Skupiny, ktoré sa kvalifikujú ako vzájomné spoločnosti, družstvá, sporiteľne alebo podobné inštitúcie, majú špecifickú vlastnícku a ekonomickú štruktúru. Ak by sa uložili niektoré z pravidiel súvisiacich s odčlenením, mohli by byť nutné ďalekosiahle zmeny štrukturálnej organizácie týchto subjektov, pričom náklady na tieto zmeny by mohli byť nepomerné k prínosom. Pokiaľ tieto skupiny patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia, príslušný orgán môže rozhodnúť, že základným úverovým inštitúciám, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 49 ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, povolí mať v držbe kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v obchodnom subjekte, keď sa príslušný orgán domnieva, že držba takýchto kapitálových nástrojov alebo hlasovacích práv je nevyhnutná pre fungovanie skupiny a že základná úverová inštitúcia prijala dostatočné opatrenia s cieľom náležite zmierniť príslušné riziká.

Skupiny, ktoré sa na základe povahy podnikateľského modelu považujú za
  kvalifikujú ako vzájomné spoločnosti, družstvá, alebo sporiteľne alebo podobné inštitúcie, majú špecifickú vlastnícku a ekonomickú štruktúru. Ak by sa uložili niektoré z pravidiel súvisiacich s odčlenením, mohli by byť nutné ďalekosiahle zmeny štrukturálnej organizácie týchto subjektov, pričom náklady na tieto zmeny by mohli byť nepomerné k prínosom. Pokiaľ tieto skupiny patria do rozsahu pôsobnosti nariadenia, príslušný orgán môže rozhodnúť, že základným úverovým inštitúciám, ktoré spĺňajú požiadavky stanovené v článku 49 ods. 3 písm. a) alebo b) nariadenia (EÚ) č. 575/2013, povolí mať v držbe kapitálové nástroje alebo hlasovacie práva v obchodnom subjekte, keď sa príslušný orgán domnieva, že držba takýchto kapitálových nástrojov alebo hlasovacích práv je nevyhnutná pre fungovanie skupiny a že základná úverová inštitúcia prijala dostatočné opatrenia s cieľom náležite zmierniť príslušné riziká.

Zdôvodnenie

Je nevyhnutné zaistiť, aby sa tieto inštitúcie neskrývali za svoje štatúty so zámerom praktizovať rovnaké postupy ako ich proťajšky, ktoré sú v reálnom hospodárstve neúčinné, a preto podkopávajú účel navrhovaného nariadenia.

Pozmeňovací návrh 4

Odôvodnenie 29

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Bez ohľadu na odčlenenie by základná úverová inštitúcia mala stále byť schopná riadiť svoje vlastné riziko. Určité obchodné činnosti by preto mali byť povolené, pokiaľ sú zamerané na obozretné riadenie kapitálu, likvidity a financovania základnej úverovej inštitúcie a nespôsobujú obavy o jej finančnú stabilitu. Podobne musí byť základná úverová inštitúcia schopná poskytovať svojim klientom určité nevyhnutné služby riadenia rizík. K tomu by však malo dochádzať bez toho, aby bola základná úverová inštitúcia vystavená zbytočnému riziku, a bez toho, aby to spôsobovalo obavy o jej finančnú stabilitu. Hedžingové činnosti oprávnené na účely obozretného riadenia vlastného rizika a na účely poskytovania služieb riadenia rizík klientom sa môžu, avšak nemusia, kvalifikovať ako hedžové účtovníctvo podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva. | Bez ohľadu na odčlenenie by základná úverová inštitúcia mala stále byť schopná riadiť svoje vlastné riziko. Určité obchodné činnosti by preto mali byť povolené, pokiaľ sú zamerané na obozretné riadenie kapitálu, likvidity a financovania základnej úverovej inštitúcie a nespôsobujú obavy o jej finančnú stabilitu. Podobne musí byť základná úverová inštitúcia schopná poskytovať svojim klientom určité nevyhnutné služby riadenia rizík. K tomu by však malo dochádzať bez toho, aby bola základná úverová inštitúcia vystavená zbytočnému riziku, a bez toho, aby to spôsobovalo obavy o jej finančnú stabilitu. V súlade so zásadou symetrie majú orgány pre riešenie krízových situácií navyše možnosť donútiť všetky typy veriteľov, aby znášali straty tak, ako by mali úžitok z akýchkoľvek ziskov. Hedžingové činnosti oprávnené na účely obozretného riadenia vlastného rizika a na účely poskytovania služieb riadenia rizík klientom sa môžu, avšak nemusia, kvalifikovať ako hedžové účtovníctvo podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Bez ohľadu na odčlenenie by základná úverová inštitúcia mala stále byť schopná riadiť svoje vlastné riziko. Určité obchodné činnosti by preto mali byť povolené, pokiaľ sú zamerané na obozretné riadenie kapitálu, likvidity a financovania základnej úverovej inštitúcie a nespôsobujú obavy o jej finančnú stabilitu. Podobne musí byť základná úverová inštitúcia schopná poskytovať svojim klientom určité nevyhnutné služby riadenia rizík. K tomu by však malo dochádzať bez toho, aby bola základná úverová inštitúcia vystavená zbytočnému riziku, a bez toho, aby to spôsobovalo obavy o jej finančnú stabilitu. Hedžingové činnosti oprávnené na účely obozretného riadenia vlastného rizika a na účely poskytovania služieb riadenia rizík klientom sa môžu, avšak nemusia, kvalifikovať ako hedžové účtovníctvo podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva.

Bez ohľadu na odčlenenie by základná úverová inštitúcia mala stále byť schopná riadiť svoje vlastné riziko. Určité obchodné činnosti by preto mali byť povolené, pokiaľ sú zamerané na obozretné riadenie kapitálu, likvidity a financovania základnej úverovej inštitúcie a nespôsobujú obavy o jej finančnú stabilitu. Podobne musí byť základná úverová inštitúcia schopná poskytovať svojim klientom určité nevyhnutné služby riadenia rizík. K tomu by však malo dochádzať bez toho, aby bola základná úverová inštitúcia vystavená zbytočnému riziku, a bez toho, aby to spôsobovalo obavy o jej finančnú stabilitu. V súlade so zásadou symetrie majú orgány pre riešenie krízových situácií navyše možnosť donútiť všetky typy veriteľov, aby znášali straty tak, ako by mali úžitok z akýchkoľvek ziskov. Hedžingové činnosti oprávnené na účely obozretného riadenia vlastného rizika a na účely poskytovania služieb riadenia rizík klientom sa môžu, avšak nemusia, kvalifikovať ako hedžové účtovníctvo podľa medzinárodných štandardov finančného výkazníctva.

Zdôvodnenie

Vyplýva zo znenia.

Pozmeňovací návrh 5

Článok 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá, ktoré sa týkajú:






  a) | zákazu obchodovania na vlastný účet; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá, ktoré sa týkajú:

a)

zákazu obchodovania na vlastný účet;

| b) | odčlenenia určitých obchodných činností. |
| --- | --- |

b)

odčlenenia určitých obchodných činností.

Týmto nariadením sa stanovujú pravidlá, ktoré sa týkajú:

| a) | zákazu obchodovania na vlastný účet; |
| --- | --- |

a)

zákazu obchodovania na vlastný účet;

| b) | zákazu špekulácie so surovinami; |
| --- | --- |

b)

zákazu špekulácie so surovinami;

| b)
  c) | odčlenenia určitých obchodných činností. |
| --- | --- |

b)
  c)

odčlenenia určitých obchodných činností.

Pozmeňovací návrh 6

Článok 5 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| „obchodovanie na vlastný účet“ je používanie vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňažných prostriedkov na zaujímanie pozícií v akomkoľvek druhu transakcie s cieľom kúpiť, predať alebo inak nadobudnúť alebo sa zbaviť akéhokoľvek finančného nástroja alebo komodít s výhradným cieľom vygenerovať zisk na vlastný účet a bez akéhokoľvek prepojenia so skutočnou alebo očakávanou činnosťou klienta alebo s účelom hedžovania rizika daného subjektu v dôsledku skutočnej alebo očakávanej činnosti klienta, prostredníctvom používania trading deskov, oddelení, divízií alebo individuálnych obchodníkov špecificky zameraných na takéto zaujímanie pozícií a generovanie zisku, a to aj prostredníctvom účelových webových platforiem obchodovania na vlastný účet; | „obchodovanie na vlastný účet“ je používanie vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňažných prostriedkov na zaujímanie pozícií v akomkoľvek druhu transakcie s cieľom kúpiť, predať alebo inak nadobudnúť alebo sa zbaviť akéhokoľvek finančného nástroja alebo komodít s výhradným cieľom vygenerovať krátkodobý zisk na vlastný účet a bez akéhokoľvek prepojenia so skutočnou alebo očakávanou činnosťou klienta alebo s účelom hedžovania rizika daného subjektu v dôsledku skutočnej alebo očakávanej činnosti klienta, prostredníctvom používania trading deskov, oddelení, divízií alebo individuálnych obchodníkov špecificky zameraných na takéto zaujímanie pozícií a generovanie zisku, a to aj prostredníctvom účelových webových platforiem obchodovania na vlastný účet; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„obchodovanie na vlastný účet“ je používanie vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňažných prostriedkov na zaujímanie pozícií v akomkoľvek druhu transakcie s cieľom kúpiť, predať alebo inak nadobudnúť alebo sa zbaviť akéhokoľvek finančného nástroja alebo komodít s výhradným cieľom vygenerovať zisk na vlastný účet a bez akéhokoľvek prepojenia so skutočnou alebo očakávanou činnosťou klienta alebo s účelom hedžovania rizika daného subjektu v dôsledku skutočnej alebo očakávanej činnosti klienta, prostredníctvom používania trading deskov, oddelení, divízií alebo individuálnych obchodníkov špecificky zameraných na takéto zaujímanie pozícií a generovanie zisku, a to aj prostredníctvom účelových webových platforiem obchodovania na vlastný účet;

„obchodovanie na vlastný účet“ je používanie vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňažných prostriedkov na zaujímanie pozícií v akomkoľvek druhu transakcie s cieľom kúpiť, predať alebo inak nadobudnúť alebo sa zbaviť akéhokoľvek finančného nástroja alebo komodít s výhradným cieľom vygenerovať krátkodobý zisk na vlastný účet a bez akéhokoľvek prepojenia so skutočnou alebo očakávanou činnosťou klienta alebo s účelom hedžovania rizika daného subjektu v dôsledku skutočnej alebo očakávanej činnosti klienta, prostredníctvom používania trading deskov, oddelení, divízií alebo individuálnych obchodníkov špecificky zameraných na takéto zaujímanie pozícií a generovanie zisku, a to aj prostredníctvom účelových webových platforiem obchodovania na vlastný účet;

Zdôvodnenie

Dlhodobé vlastníctvo cenných papierov (tzv. buy and hold) patrí medzi hlavné bankové činnosti, a preto by malo byť vyňaté z tejto definície.

Pozmeňovací návrh 7

Článok 5 ods. 4

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | „špekulácia bánk so surovinami na vlastný účet“ znamená obchodovanie s futuritami výhradne s cieľom dosiahnuť zisk, a to s vylúčením priamych a nepriamych aktivít medzi výrobcami a spotrebiteľmi, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité na pokrytie obchodných alebo priemyselných rizík. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

„špekulácia bánk so surovinami na vlastný účet“ znamená obchodovanie s futuritami výhradne s cieľom dosiahnuť zisk, a to s vylúčením priamych a nepriamych aktivít medzi výrobcami a spotrebiteľmi, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité na pokrytie obchodných alebo priemyselných rizík.

Pozmeňovací návrh 8

Článok 6 ods. 1

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 1.   Subjekty uvedené v článku 3 nesmú: | 1.   Subjekty uvedené v článku 3 nesmú: |
| a) | zapájať sa do obchodovania na vlastný účet; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

1.   Subjekty uvedené v článku 3 nesmú:

1.   Subjekty uvedené v článku 3 nesmú:

a)

zapájať sa do obchodovania na vlastný účet;

| a) | zapájať sa do obchodovania na vlastný účet; |
| --- | --- |

a)

zapájať sa do obchodovania na vlastný účet;

| b) | pomocou vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňazí a na výhradný účel generovania zisku na vlastný účet: |
| --- | --- |

b)

pomocou vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňazí a na výhradný účel generovania zisku na vlastný účet:

| b) | špekulovať s poľnohospodárskymi surovinami; |
| --- | --- |

b)

špekulovať s poľnohospodárskymi surovinami;

| b)
  c) | pomocou vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňazí a na výhradný účel generovania zisku na vlastný účet: |
| --- | --- |

b)
  c)

pomocou vlastného kapitálu alebo vypožičaných peňazí a na výhradný účel generovania zisku na vlastný účet:

| i) | nadobúdať alebo ponechávať si podiely na majetku AIF podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice 2011/61/EÚ; |
| --- | --- |

i)

nadobúdať alebo ponechávať si podiely na majetku AIF podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice 2011/61/EÚ;

| ii) | investovať do derivátov, certifikátov, indexov alebo akýchkoľvek iných finančných nástrojov, ktorých výkonnosť je naviazaná na podiely na majetku AIF; |
| --- | --- |

ii)

investovať do derivátov, certifikátov, indexov alebo akýchkoľvek iných finančných nástrojov, ktorých výkonnosť je naviazaná na podiely na majetku AIF;

| iii) | mať v držbe akékoľvek podiely v subjekte, ktorý sa zapája do obchodovania na vlastný účet alebo nadobúda podiely na majetku AIF. |
| --- | --- |

iii)

mať v držbe akékoľvek podiely v subjekte, ktorý sa zapája do obchodovania na vlastný účet alebo nadobúda podiely na majetku AIF.

| i) | nadobúdať alebo ponechávať si podiely na majetku AIF podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice 2011/61/EÚ; |
| --- | --- |

i)

nadobúdať alebo ponechávať si podiely na majetku AIF podľa vymedzenia v článku 4 ods. 1 písm. a) smernice 2011/61/EÚ;

| ii) | investovať do derivátov, certifikátov, indexov alebo akýchkoľvek iných finančných nástrojov, ktorých výkonnosť je naviazaná na podiely na majetku AIF; |
| --- | --- |

ii)

investovať do derivátov, certifikátov, indexov alebo akýchkoľvek iných finančných nástrojov, ktorých výkonnosť je naviazaná na podiely na majetku AIF;

| iii) | mať v držbe akékoľvek podiely v subjekte, ktorý sa zapája do obchodovania na vlastný účet alebo nadobúda podiely na majetku AIF. |
| --- | --- |

iii)

mať v držbe akékoľvek podiely v subjekte, ktorý sa zapája do obchodovania na vlastný účet alebo nadobúda podiely na majetku AIF.

Pozmeňovací návrh 9

Článok 6 ods. 2

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 2.   Zákaz uvedený v odseku 1 písm. a) sa nevzťahuje na: | 2.   Zákaz uvedený v odseku 1 písm. a) sa nevzťahuje na: |
| a) | finančné nástroje vydané ústrednými vládami členských štátov alebo subjektmi uvedenými na zozname v článku 117 bode 2 a v článku 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

2.   Zákaz uvedený v odseku 1 písm. a) sa nevzťahuje na:

2.   Zákaz uvedený v odseku 1 písm. a) sa nevzťahuje na:

a)

finančné nástroje vydané ústrednými vládami členských štátov alebo subjektmi uvedenými na zozname v článku 117 bode 2 a v článku 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| a) | finančné nástroje vydané ústrednými vládami členských štátov, finančné nástroje vydané regionálnymi vládami členských štátov, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo subjektmi uvedenými na zozname v článku 117 bode 2 a v článku 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

a)

finančné nástroje vydané ústrednými vládami členských štátov, finančné nástroje vydané regionálnymi vládami členských štátov, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, alebo subjektmi uvedenými na zozname v článku 117 bode 2 a v článku 118 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| b) | situáciu, keď subjekt uvedený v článku 3 spĺňa všetky tieto podmienky: |
| --- | --- |

b)

situáciu, keď subjekt uvedený v článku 3 spĺňa všetky tieto podmienky:

| b) | situáciu, keď subjekt uvedený v článku 3 spĺňa všetky tieto podmienky: |
| --- | --- |

b)

situáciu, keď subjekt uvedený v článku 3 spĺňa všetky tieto podmienky:

| i) | používa svoj vlastný kapitál ako súčasť svojich postupov pokladničného manažmentu; |
| --- | --- |

i)

používa svoj vlastný kapitál ako súčasť svojich postupov pokladničného manažmentu;

| ii) | výhradne drží, kupuje, predáva alebo inak nadobúda alebo zbavuje sa peňazí alebo aktív peňažných ekvivalentov. Aktíva peňažných ekvivalentov musia byť vysoko likvidné investície držané v základovej mene vlastného kapitálu, musia sa dať pohotovo konvertovať na známu sumu peňazí, musí sa na ne viazať nevýznamné riziko zmeny hodnoty, musia mať splatnosť nepresahujúcu 397 dní a musia predstavovať návratnosť nie vyššiu, než aká je miera návratnosti trojmesačného vysokokvalitného štátneho dlhopisu. |
| --- | --- |

ii)

výhradne drží, kupuje, predáva alebo inak nadobúda alebo zbavuje sa peňazí alebo aktív peňažných ekvivalentov. Aktíva peňažných ekvivalentov musia byť vysoko likvidné investície držané v základovej mene vlastného kapitálu, musia sa dať pohotovo konvertovať na známu sumu peňazí, musí sa na ne viazať nevýznamné riziko zmeny hodnoty, musia mať splatnosť nepresahujúcu 397 dní a musia predstavovať návratnosť nie vyššiu, než aká je miera návratnosti trojmesačného vysokokvalitného štátneho dlhopisu.

| i) | používa svoj vlastný kapitál ako súčasť svojich postupov pokladničného manažmentu; |
| --- | --- |

i)

používa svoj vlastný kapitál ako súčasť svojich postupov pokladničného manažmentu;

| ii) | výhradne drží, kupuje, predáva alebo inak nadobúda alebo zbavuje sa peňazí alebo aktív peňažných ekvivalentov. Aktíva peňažných ekvivalentov musia byť vysoko likvidné investície držané v základovej mene vlastného kapitálu, musia sa dať pohotovo konvertovať na známu sumu peňazí, musí sa na ne viazať nevýznamné riziko zmeny hodnoty, musia mať splatnosť nepresahujúcu 397 dní a musia predstavovať návratnosť nie vyššiu, než aká je miera návratnosti trojmesačného vysokokvalitného štátneho dlhopisu. |
| --- | --- |

ii)

výhradne drží, kupuje, predáva alebo inak nadobúda alebo zbavuje sa peňazí alebo aktív peňažných ekvivalentov. Aktíva peňažných ekvivalentov musia byť vysoko likvidné investície držané v základovej mene vlastného kapitálu, musia sa dať pohotovo konvertovať na známu sumu peňazí, musí sa na ne viazať nevýznamné riziko zmeny hodnoty, musia mať splatnosť nepresahujúcu 397 dní a musia predstavovať návratnosť nie vyššiu, než aká je miera návratnosti trojmesačného vysokokvalitného štátneho dlhopisu.

Zdôvodnenie

Nie je dôvod, aby sa s finančnými nástrojmi vydanými ústrednými vládami členských štátov zaobchádzalo inak ako s finančnými nástrojmi vydanými regionálnymi vládami členských štátov, pričom expozíciám voči týmto nástrojom je pridelená riziková váha 0 % v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Pozmeňovací návrh 10

Článok 6 ods. 4 (nový)

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | 4.   Obmedzenia stanovené v odseku 1 písm. b) sa neuplatňujú ani na trhových aktérov, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité na pokrytie obchodných alebo priemyselných rizík. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

4.   Obmedzenia stanovené v odseku 1 písm. b) sa neuplatňujú ani na trhových aktérov, ktorí môžu dokázať, že tieto produkty budú použité na pokrytie obchodných alebo priemyselných rizík.

Pozmeňovací návrh 11

Článok 6 ods. 6

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| 6.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 36 prijímať delegované akty, ktorými sa zo zákazu uvedeného v odseku 1 písm. a) vyjmú:






  a) | finančné nástroje iné než tie, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. a) emitované vládami tretích krajín, ktoré uplatňujú mechanizmy dohľadu a regulácie minimálne rovnocenné s mechanizmami uplatňovanými v rámci Únie, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

6.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 36 prijímať delegované akty, ktorými sa zo zákazu uvedeného v odseku 1 písm. a) vyjmú:

a)

finančné nástroje iné než tie, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. a) emitované vládami tretích krajín, ktoré uplatňujú mechanizmy dohľadu a regulácie minimálne rovnocenné s mechanizmami uplatňovanými v rámci Únie, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| b) | finančné nástroje emitované regionálnymi vládami členských štátov, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

b)

finančné nástroje emitované regionálnymi vládami členských štátov, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

6.   Komisia je splnomocnená v súlade s článkom 36 prijímať delegované akty, ktorými sa zo zákazu uvedeného v odseku 1 písm. a) vyjmú:

| a) | finančné nástroje iné než tie, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. a) emitované vládami tretích krajín, ktoré uplatňujú mechanizmy dohľadu a regulácie minimálne rovnocenné s mechanizmami uplatňovanými v rámci Únie, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

a)

finančné nástroje iné než tie, ktoré sú uvedené v odseku 2 písm. a) emitované vládami tretích krajín, ktoré uplatňujú mechanizmy dohľadu a regulácie minimálne rovnocenné s mechanizmami uplatňovanými v rámci Únie, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| b) | finančné nástroje emitované regionálnymi vládami členských štátov, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013. |
| --- | --- |

b)

finančné nástroje emitované regionálnymi vládami členských štátov, expozície, ktorým je pridelená 0 % riziková váha v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

Zdôvodnenie

Nie je dôvod, aby sa s finančnými nástrojmi vydanými ústrednými vládami členských štátov zaobchádzalo inak ako s finančnými nástrojmi vydanými regionálnymi vládami členských štátov, pričom expozíciám voči týmto nástrojom je pridelená riziková váha 0 % v súlade s článkom 115 nariadenia (EÚ) č. 575/2013.

III.B.   
  Oznamovanie a transparentnosť transakcií spočívajúcich vo financovaní cenných papierov – COM(2014) 40 final

Pozmeňovací návrh 1

Vložiť nové odôvodnenie za odôvodnenie 12

| Text navrhnutý Komisiou | Pozmeňovací návrh VR |
| --- | --- |
| | Keďže transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov by sa prostredníctvom finančných nástrojov mohli nepriamo predať malým a stredným podnikom, miestnym a regionálnym samosprávam a jednotlivcom, je nevyhnutné, aby banky a subjekty tieňového bankovníctva prijali komplexný, spravodlivý a zodpovedný prístup a informovali tieto orgány o rizikách, ktorým sú vystavené. |

Text navrhnutý Komisiou

Pozmeňovací návrh VR

Keďže transakcie spočívajúce vo financovaní cenných papierov by sa prostredníctvom finančných nástrojov mohli nepriamo predať malým a stredným podnikom, miestnym a regionálnym samosprávam a jednotlivcom, je nevyhnutné, aby banky a subjekty tieňového bankovníctva prijali komplexný, spravodlivý a zodpovedný prístup a informovali tieto orgány o rizikách, ktorým sú vystavené.

Zdôvodnenie

Keďže ide o účasť sofistikovaných zainteresovaných subjektov, malé a stredné podniky, miestne a regionálne samosprávy a jednotlivci by mohli byť nepriamo zapojení do tohto druhu nástrojov. Poskytovanie náležitých informácií je kľúčovou úlohou bánk a subjektov, ktoré by mohli zohrávať rovnakú úlohu ako banky.

V Bruseli 26. júna 2014

Predseda Výboru regiónov

Michel LEBRUN

---

(1)  V týchto troch krajinách sídli 16 z 30 najväčších bánk v EÚ podľa rebríčka hodnoty celkových aktív (nariadenie sa týka približne 30 bánk).

1

---