# Uradni list L 261/2014

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 261 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 5730. avgust 2014 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 261

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 5730. avgust 2014

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MEDNARODNI SPORAZUMI |
| | | 2014/494/EU |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. junija 2014 o podpisu Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani, v imenu Evropske unije, in njegovi začasni uporabi | 1 |
| | | Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani | 4 |
| | | 2014/495/Euratom |
| | * | Sklep Sveta z dne 16. junija 2014 o odobritvi sklenitve Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo | 744 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

MEDNARODNI SPORAZUMI

2014/494/EU

*

Sklep Sveta z dne 16. junija 2014 o podpisu Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani, v imenu Evropske unije, in njegovi začasni uporabi

1

Pridružitveni sporazum med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani

4

2014/495/Euratom

*

Sklep Sveta z dne 16. junija 2014 o odobritvi sklenitve Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

744

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

MEDNARODNI SPORAZUMI

| 30.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/1

---

SKLEP SVETA

z dne 16. junija 2014

o podpisu Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani, v imenu Evropske unije, in njegovi začasni uporabi

(2014/494/EU)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji ter zlasti člena 37 in člena 31(1) navedene pogodbe v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 217 v povezavi s členom 218(5) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe ter člena 218(7) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. maja 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Gruzijo za sklenitev novega sporazuma med Unijo in Gruzijo, ki bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. maja 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Gruzijo za sklenitev novega sporazuma med Unijo in Gruzijo, ki bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (1).

| (2) | Ob upoštevanju tesnih zgodovinskih vezi in čedalje močnejših povezav med pogodbenicama ter njune želje, da odnose okrepita in razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o Pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) uspešno zaključena s parafiranjem Sporazuma 29. novembra 2013. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju tesnih zgodovinskih vezi in čedalje močnejših povezav med pogodbenicama ter njune želje, da odnose okrepita in razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o Pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) uspešno zaključena s parafiranjem Sporazuma 29. novembra 2013.

| (3) | Do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev, bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije in ga v skladu s členom 431 Sporazuma delno začasno uporabljati pred začetkom njegove veljavnosti. |
| --- | --- |

(3)

Do zaključka postopkov, potrebnih za njegovo sklenitev, bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije in ga v skladu s členom 431 Sporazuma delno začasno uporabljati pred začetkom njegove veljavnosti.

| (4) | Začasna uporaba delov Sporazuma ne posega v delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami v skladu s Pogodbama. |
| --- | --- |

(4)

Začasna uporaba delov Sporazuma ne posega v delitev pristojnosti med Unijo in njenimi državami članicami v skladu s Pogodbama.

| (5) | V skladu s členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije je ustrezno, da Svet Komisijo pooblasti, da odobri spremembe Sporazuma, ki jih sprejme Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določeno v členu 408(4) Sporazuma, kot jih je predlagal pododbor za geografske označbe v skladu s členom 179 Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

V skladu s členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije je ustrezno, da Svet Komisijo pooblasti, da odobri spremembe Sporazuma, ki jih sprejme Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določeno v členu 408(4) Sporazuma, kot jih je predlagal pododbor za geografske označbe v skladu s členom 179 Sporazuma.

| (6) | Primerno je določiti ustrezne postopke za zaščito geografskih označb, ki so zaščitene v skladu s Sporazumom. |
| --- | --- |

(6)

Primerno je določiti ustrezne postopke za zaščito geografskih označb, ki so zaščitene v skladu s Sporazumom.

| (7) | Sporazum se ne bi smel razlagati tako, kot da podeljuje pravice ali nalaga obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic – |
| --- | --- |

(7)

Sporazum se ne bi smel razlagati tako, kot da podeljuje pravice ali nalaga obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

1.   Podpis Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani in Gruzijo na drugi strani, v imenu Unije, se odobri, s pridržkom sklenitve navedenega sporazuma.

2.   Besedilo Sporazuma je priloženo temu sklepu.

Člen 2

Predsednik Sveta je pooblaščen, da imenuje osebo(-e), pooblaščeno(-e) za podpis Sporazuma v imenu Unije.

Člen 3

1.   Do začetka veljavnosti Sporazuma se v skladu s členom 431 Sporazuma in na podlagi obvestil iz navedenega člena med Unijo in Gruzijo začasno uporabljajo naslednji deli Sporazuma, vendar le v obsegu, da zajemajo zadeve, ki sodijo v pristojnost Unije, vključno z zadevami, ki sodijo v pristojnost Unije za opredelitev in izvajanje skupne zunanje in varnostne politike:

| (a) | naslov I; |
| --- | --- |

(a)

naslov I;

| (b) | naslov II: člena 3 in 4 ter členi od 7 do 9; |
| --- | --- |

(b)

naslov II: člena 3 in 4 ter členi od 7 do 9;

| (c) | naslov III: člena 13 in 16; |
| --- | --- |

(c)

naslov III: člena 13 in 16;

| (d) | naslov IV (razen člena 151, kolikor zadeva izvrševanje kazenskopravnih ukrepov na področju pravic intelektualne lastnine, in razen členov 223 in 224, kolikor se uporabljata za upravne postopke ter pregled in pritožbo na ravni držav članic); |
| --- | --- |

(d)

naslov IV (razen člena 151, kolikor zadeva izvrševanje kazenskopravnih ukrepov na področju pravic intelektualne lastnine, in razen členov 223 in 224, kolikor se uporabljata za upravne postopke ter pregled in pritožbo na ravni držav članic);

| (e) | naslov V: člena 285 in 291; |
| --- | --- |

(e)

naslov V: člena 285 in 291;

| (f) | naslov VI: poglavje 1 (razen točke (a) člena 293, točke (e) člena 293, točke (a) in (b) člena 294(2)), poglavje 2 (razen točke (k) člena 298), poglavje 3 (razen člena 302(1)), poglavji 7 in 10 (razen točke (i) člena 333), poglavje 11 (razen točke (b) člena 338 in člena 339), poglavja 13, 20 in 23 ter členi 312, 319, 327, 354 in 357; |
| --- | --- |

(f)

naslov VI: poglavje 1 (razen točke (a) člena 293, točke (e) člena 293, točke (a) in (b) člena 294(2)), poglavje 2 (razen točke (k) člena 298), poglavje 3 (razen člena 302(1)), poglavji 7 in 10 (razen točke (i) člena 333), poglavje 11 (razen točke (b) člena 338 in člena 339), poglavja 13, 20 in 23 ter členi 312, 319, 327, 354 in 357;

| (g) | naslov VII; |
| --- | --- |

(g)

naslov VII;

| (h) | naslov VIII (razen člena 423(1)), kolikor so določbe navedenega naslova omejene na zagotovitev začasne uporabe Sporazuma, kakor je opredeljena v tem odstavku); |
| --- | --- |

(h)

naslov VIII (razen člena 423(1)), kolikor so določbe navedenega naslova omejene na zagotovitev začasne uporabe Sporazuma, kakor je opredeljena v tem odstavku);

| (i) | Priloge II do XXXI in Priloga XXXIV ter Protokoli I do IV. |
| --- | --- |

(i)

Priloge II do XXXI in Priloga XXXIV ter Protokoli I do IV.

2.   Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum, od katerega se Sporazum začasno uporablja.

Člen 4

Za namene člena 179 Sporazuma spremembe Sporazuma na podlagi odločitev pododbora za geografske označbe v imenu Unije odobri Komisija. Kadar zainteresirane strani po nasprotovanju v zvezi z geografskimi označbami ne morejo doseči soglasja, Komisija sprejme stališče po postopku iz člena 57(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2).

Člen 5

1.   Ime, zaščiteno na podlagi pododdelka 3 „Geografske označbe“ poglavja 9 naslova IV Sporazuma, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so skladni z ustrezno specifikacijo.

2.   V skladu s členom 175 Sporazuma države članice in institucije Unije izvršujejo zaščito, določeno v členih od 170 do 174 Sporazuma, vključno na zahtevo zainteresirane strani.

Člen 6

Ta sporazum se ne razlaga tako, kot da podeljuje pravice ali nalaga obveznosti, na katere se je mogoče neposredno sklicevati pred sodišči Unije ali držav članic.

Člen 7

Ta sklep začne veljati na dan po njegovem sprejetju.

V Luxembourgu, 16. junija 2014

Za Svet

Predsednik

G. KARASMANIS

---

(1)  Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (UL L 205, 4.8.1999, str. 3).

1

(2)  Uredba (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 343, 14.12.2012, str. 1).

2

---

| 30.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/4 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/4

---

PRIDRUŽITVENI SPORAZUM

med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo in njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani

PREAMBULA

KRALJEVINA BELGIJA,

REPUBLIKA BOLGARIJA,

ČEŠKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA DANSKA,

ZVEZNA REPUBLIKA NEMČIJA,

REPUBLIKA ESTONIJA,

IRSKA,

HELENSKA REPUBLIKA,

KRALJEVINA ŠPANIJA,

FRANCOSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA HRVAŠKA,

ITALIJANSKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA CIPER,

REPUBLIKA LATVIJA,

REPUBLIKA LITVA,

VELIKO VOJVODSTVO LUKSEMBURG,

MADŽARSKA,

REPUBLIKA MALTA,

KRALJEVINA NIZOZEMSKA,

REPUBLIKA AVSTRIJA,

REPUBLIKA POLJSKA,

PORTUGALSKA REPUBLIKA,

ROMUNIJA,

REPUBLIKA SLOVENIJA,

SLOVAŠKA REPUBLIKA,

REPUBLIKA FINSKA,

KRALJEVINA ŠVEDSKA,

ZDRUŽENO KRALJESTVO VELIKE BRITANIJE IN SEVERNE IRSKE,

pogodbenice Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: države članice),

EVROPSKA UNIJA (v nadaljnjem besedilu: Unija ali EU) in

EVROPSKA SKUPNOST ZA ATOMSKO ENERGIJO (v nadaljnjem besedilu: Euratom)

na eni strani ter

GRUZIJA

na drugi strani

(v nadaljnjem besedilu: pogodbenici),

OB UPOŠTEVANJU močnih vezi in skupnih vrednot pogodbenic, ki so bile v preteklosti vzpostavljene s Sporazumom o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani ter razvite v okviru vzhodnega partnerstva kot posebne razsežnosti evropske sosedske politike ter prepoznavanju skupne želje pogodbenic, da nadalje razvijejo, okrepijo in razširijo svoje odnose na ambiciozen in inovativen način;

OB PRIZNAVANJU evropskih teženj in evropske izbire Gruzije;

OB PRIZNAVANJU, da so skupne vrednote, na katerih je zgrajena EU, namreč demokracija, spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter vladavina prava, v središču političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja, kakor je predvideno v tem sporazumu;

OB PRIZNAVANJU, da je Gruzija, država vzhodne Evrope, zavezana izvajanju in spodbujanju teh vrednot;

OB PRIZNAVANJU, da Gruzija deli zgodovinske vezi in skupne vrednote z državami članicami;

OB UPOŠTEVANJU, da ta sporazum ne posega v prihodnji postopen razvoj odnosov med EU in Gruzijo, ki tako ostaja odprt;

ZAVEZANI nadaljnji krepitvi spoštovanja temeljnih svoboščin, človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, demokratičnih načel, vladavine prava ter dobrega upravljanja, ki temelji na skupnih vrednotah pogodbenic;

OB RAZUMEVANJU, da notranje reforme za krepitev demokracije in tržnega gospodarstva spodbujajo sodelovanje Gruzije v politikah, programih in agencijah EU. Ta proces in trajnostno reševanje sporov se vzajemno krepita ter bosta prispevala h krepitvi medsebojnega zaupanja skupnosti, ki jih razdvajajo spori;

OB PRIPRAVLJENOSTI za prispevanje k političnemu, socio-ekonomskemu in institucionalnemu razvoju Gruzije prek obsežnega sodelovanja v okviru širokega izbora področij skupnih interesov, kot so razvoj civilne družbe, dobro upravljanje, tudi na davčnem področju, področju trgovinskega povezovanja, okrepljenega ekonomskega sodelovanja, vzpostavljanja institucij, javne uprave, reforme javne uprave in boja proti korupciji, zmanjševanja revščine in sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravosodja, ki je potrebno za učinkovito izvajanje tega Sporazuma, ter poudarku na pripravljenosti EU, da podpre ustrezne reforme v Gruziji;

ZAVEZANI vsem načelom in določbam Ustanovne listine Združenih narodov, Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE), zlasti Sklepne listine helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, sklepnih dokumentov Madridske, Carigrajske in Dunajske konference (iz let 1991 in 1992), Pariške listine za novo Evropo iz leta 1990, Splošne deklaracije Organizacije združenih narodov o človekovih pravicah iz leta 1948 ter Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950;

OB OPOZARJANJU na njuno pripravljenost prizadevati si za mednarodni mir in varnost ter izvajati učinkovito večstransko sodelovanje in mirno reševanje sporov, zlasti s sodelovanjem v ta namen v okviru Združenih narodov (ZN) in OVSE;

ZAVEZANI k mednarodnim obveznostim pogodbenic v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter sodelovanju pri razoroževanju;

OB PREPOZNAVANJU dodane vrednosti dejavnega sodelovanja pogodbenic v različnih oblikah regionalnega sodelovanja;

V ŽELJI po nadaljnjem razvoju rednega političnega dialoga o dvostranskih in mednarodnih vprašanjih skupnega interesa, vključno z regionalnimi vidiki, ob upoštevanju skupne zunanje in varnostne politike (SZVP) Evropske unije, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko (SVOP);

OB POLNEM SPOŠTOVANJU načel neodvisnosti, suverenosti, ozemeljske celovitosti in nedotakljivosti mednarodno priznanih meja, kakor jih priznavajo mednarodno pravo, Ustanovna listina Združenih narodov in Sklepna listina helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi ter relevantne resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov;

OB PREPOZNAVANJU pomena zaveze Gruzije k spravi in njenih prizadevanj po ponovni vzpostavitvi ozemeljske celovitosti ter popolnem in učinkovitem nadzoru gruzijskih regij Abhazija in Tskhinvali / Južna Osetija z namenom mirnega in trajnega reševanja sporov, ki temelji na načelih mednarodnega prava, ter zaveze EU, da podpre mirno in trajno reševanje spora;

OB PREPOZNAVANJU, v tem okviru, pomena prizadevanj za izvajanje sporazuma s šestimi točkami z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov, ki iz njega izhajajo, smiselne mednarodne prisotnosti za ohranjanje miru in varnosti na terenu, vzajemne podpore pri politikah nepriznavanja in sodelovanja, podpore mednarodnim razpravam v Ženevi ter varne in dostojanstvene vrnitve vseh notranje razseljenih oseb in beguncev v skladu z načeli mednarodnega prava;

ZAVEZANI k zagotavljanju koristi tesnejšega političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja Gruzije z EU vsem državljanom Gruzije, vključno s skupnostmi, ki jih razdvajajo spori;

ZAVEZANI k boju proti organiziranemu kriminalu in nedovoljeni trgovini z orožjem ter k nadaljnji krepitvi sodelovanja v boju proti terorizmu;

ZAVEZANI k poglabljanju njunega dialoga in sodelovanja na področju mobilnosti, migracij, azila in upravljanja mej, ob upoštevanju partnerstva za mobilnost med Evropsko unijo in Gruzijo s celovitim pristopom, ki se osredotoča na zakonito migracijo, vključno s krožno migracijo, ter sodelovanju z namenom soočanja z nezakonito migracijo, s trgovino z ljudmi ter učinkovitim izvajanjem sporazuma o ponovnem sprejemu;

OB PREPOZNAVANJU pomena uvedbe režima potovanj brez vizumov za državljane Gruzije v ustreznem času, pod pogojem, da se vzpostavijo pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost, vključno z učinkovitim izvajanjem sporazumov o poenostavitvi vizumskih postopkov in ponovnem sprejemu;

ZAVEZANI načelom prostega tržnega gospodarstva in pripravljenosti EU, da prispeva h gospodarskim reformam v Gruziji, vključno v okviru evropske sosedske politike in vzhodnega partnerstva;

ZAVEZANI k uresničitvi gospodarskega povezovanja, zlasti s poglobljenim in celovitim območjem proste trgovine, kot sestavnim delom tega sporazuma, ki vključuje približevanje zakonodaje, ter v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz članstva pogodbenic v Svetovni trgovinski organizaciji (STO);

PREPRIČANI, da bo ta sporazum ustvaril novo okolje, ki bo spodbujalo gospodarske odnose med pogodbenicama, zlasti razvoj trgovine in vlaganj, ter spodbujalo konkurenco; to so bistveni dejavniki za prestrukturiranje in modernizacijo gospodarstva;

ZAVEZANI k spoštovanju načel trajnostnega razvoja, zaščiti okolja in ublažitvi podnebnih sprememb, nenehnim izboljšavam na področju upravljanja okolja in zadovoljevanja okoljskih potreb, vključno s čezmejnim sodelovanjem in izvajanjem večstranskih mednarodnih sporazumov;

ZAVEZANI h krepitvi zanesljive oskrbe z energijo, vključno z razvojem južnega koridorja prek, med drugim, spodbujanja razvoja primernih projektov v Gruziji, ki spodbujajo razvoj ustrezne infrastrukture, tudi za tranzit skozi Gruzijo, krepitvijo povezovanja trgov ter postopnim približevanjem zakonodaje ključnim elementom pravnega reda EU, spodbujanjem energetske učinkovitosti ter uporabo obnovljivih energetskih virov;

OB PRIZNAVANJU potrebe po krepitvi sodelovanja na področju energetike in zavezanosti pogodbenic izvajanju Pogodbe o energetski listini;

OB PRIPRAVLJENOSTI, da se izboljša raven varovanja javnega zdravja in zdravstvenega varstva ljudi kot bistveni element trajnostnega razvoja in gospodarske rasti;

ZAVEZANI h krepitvi medosebnih stikov, vključno s sodelovanjem in izmenjavami na področju znanosti, tehnologije, podjetništva, mladih, izobraževanja in kulture;

ZAVEZANI spodbujanju čezmejnega in medregionalnega sodelovanja na obeh straneh v duhu dobrih sosedskih odnosov;

OB PREPOZNAVANJU zaveze Gruzije, da v skladu s tem sporazumom postopoma izvede približevanje svoje zakonodaje v zadevnih sektorjih z zakonodajo EU in jo učinkovito izvaja;

OB PREPOZNAVANJU zaveze Gruzije, da ustrezno razvije svojo upravno in institucionalno infrastrukturo ter s tem omogoči uveljavljanje tega sporazuma;

OB UPOŠTEVANJU pripravljenosti EU, da zagotovi podporo za izvajanje reform in uporabi vse razpoložljive instrumente sodelovanja ter tehnično, finančno in gospodarsko pomoč pri tem prizadevanju;

OB POTRDITVI, da določbe tega sporazuma, ki spadajo na področje uporabe dela III, naslova V Pogodbe o delovanju Evropske unije, zavezujejo Združeno kraljestvo in Irsko kot ločeni pogodbenici in ne kot del EU, razen če EU in Združeno kraljestvo in/ali Irska skupaj uradno obvestijo Gruzijo, da se Združeno kraljestvo ali Irska zavezuje kot del EU v skladu s Protokolom(št. 21) o stališču Združenega kraljestva in Irske glede območja svobode, varnosti in pravice, priloženim k Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije. Če Združeno kraljestvo in/ali Irska prenehata biti zavezana kot del EU v skladu s členom 4a navedenega Protokola, EU skupaj z Združenim kraljestvom in/ali Irsko Gruzijo nemudoma obvesti o vsaki spremembi njunega stališča, pri čemer ju v tem primeru določbe tega sporazuma še vedno zavezujejo kot samostojni pogodbenici. Enako velja za Dansko v skladu s Protokolom (št. 22) o stališču Danske, ki je priložen Pogodbama,

DOGOVORILI O NASLEDNJEM:

Člen 1

Cilji

1.   Vzpostavi se pridružitveno razmerje med Unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani.

2.   Cilji tega pridružitvenega razmerja so:

| (a) | spodbujanje političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja pogodbenic, ki temelji na skupnih vrednotah in tesnih vezeh, tudi s okrepljenim sodelovanjem Gruzije v politikah, programih in agencijah EU; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje političnega pridruževanja in gospodarskega povezovanja pogodbenic, ki temelji na skupnih vrednotah in tesnih vezeh, tudi s okrepljenim sodelovanjem Gruzije v politikah, programih in agencijah EU;

| (b) | zagotavljanje okrepljenega okvira za okrepljen politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, kar omogoča razvoj tesnih političnih odnosov med pogodbenicama; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje okrepljenega okvira za okrepljen politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, kar omogoča razvoj tesnih političnih odnosov med pogodbenicama;

| (c) | prispevek h krepitvi demokracije ter politični, gospodarski in institucionalni stabilnosti v Gruziji; |
| --- | --- |

(c)

prispevek h krepitvi demokracije ter politični, gospodarski in institucionalni stabilnosti v Gruziji;

| (d) | spodbujanje, ohranjanje in krepitev miru ter stabilnosti na regionalni in mednarodni ravni na podlagi načel Ustanovne listine Združenih narodov in Sklepne listine helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, tudi s skupnimi prizadevanji za odpravo virov napetosti, krepitev varnosti na meji ter spodbujanje čezmejnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje, ohranjanje in krepitev miru ter stabilnosti na regionalni in mednarodni ravni na podlagi načel Ustanovne listine Združenih narodov in Sklepne listine helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, tudi s skupnimi prizadevanji za odpravo virov napetosti, krepitev varnosti na meji ter spodbujanje čezmejnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov;

| (e) | spodbujanje sodelovanja, ki je namenjeno mirnemu reševanju sporov; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje sodelovanja, ki je namenjeno mirnemu reševanju sporov;

| (f) | izboljšanje sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice z namenom okrepiti vladavino prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin; |
| --- | --- |

(f)

izboljšanje sodelovanja na področju svobode, varnosti in pravice z namenom okrepiti vladavino prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin;

| (g) | podpora prizadevanjem Gruzije za razvoj gospodarskega potenciala prek mednarodnega sodelovanja, tudi spribliževanjem njene zakonodaje zakonodaji EU; |
| --- | --- |

(g)

podpora prizadevanjem Gruzije za razvoj gospodarskega potenciala prek mednarodnega sodelovanja, tudi spribliževanjem njene zakonodaje zakonodaji EU;

| (h) | uresničitev postopnega gospodarskega povezovanja Gruzije z notranjim trgom EU, kot je določeno v tem sporazumu, zlasti z vzpostavitvijo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki bo zagotovilo daljnosežen dostop do trga na podlagi trajnostnega in celovitega približevanja predpisov v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz njenega članstva v STO; |
| --- | --- |

(h)

uresničitev postopnega gospodarskega povezovanja Gruzije z notranjim trgom EU, kot je določeno v tem sporazumu, zlasti z vzpostavitvijo poglobljenega in celovitega območja proste trgovine, ki bo zagotovilo daljnosežen dostop do trga na podlagi trajnostnega in celovitega približevanja predpisov v skladu s pravicami in obveznostmi, ki izhajajo iz njenega članstva v STO;

| (i) | vzpostavitev pogojev za čedalje tesnejše sodelovanje na drugih področjih skupnega interesa. |
| --- | --- |

(i)

vzpostavitev pogojev za čedalje tesnejše sodelovanje na drugih področjih skupnega interesa.

NASLOV I

SPLOŠNA NAČELA

Člen 2

Splošna načela

1.   Spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, razglašenih v Splošni deklaraciji Združenih narodov o človekovih pravicah iz leta 1948 in opredeljenih v Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in v Pariški listini za novo Evropo iz leta 1990, predstavlja podlago za domače in zunanje politike pogodbenic ter je bistveni element tega sporazuma. Bistven element tega sporazuma je tudi preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev ter s tem povezanih materialov.

2.   Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost načelom prostega tržnega gospodarstva, trajnostnega razvoja in učinkovitega večstranskega sodelovanja.

3.   Pogodbenici ponovno potrjujeta spoštovanje načel vladavine prava in dobrega upravljanja, pa tudi njunih mednarodnih obveznosti, zlasti v okviru ZN, Sveta Evrope in OVSE. Zlasti se dogovorita za spodbujanje spoštovanja načel suverenosti in ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti meja in neodvisnosti.

4.   Pogodbenici se zavežeta vladavini prava, dobremu upravljanju, boju proti korupciji, boju proti različnim oblikam mednarodnega organiziranega kriminala in terorizma, spodbujanju trajnostnega razvoja, učinkovitemu večstranskemu sodelovanju ter boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in pripadajočih nosilcev. Ta zaveza je glavni dejavnik v razvoju odnosov in sodelovanja med pogodbenicama ter tako prispeva k miru in stabilnosti v regiji.

NASLOV II

POLITIČNI DIALOG IN REFORME, SODELOVANJE NA PODROČJU ZUNANJE IN VARNOSTNE POLITIKE

Člen 3

Cilji političnega dialoga

1.   Med pogodbenicama se nadalje razvija in krepi politični dialog o vseh vprašanjih skupnega interesa, vključno o zadevah s področja zunanje in varnostne politike, pa tudi notranjih reformah. Navedeno bo povečalo učinkovitost političnega sodelovanja in spodbudilo zbliževanje stališč glede zadev s področja zunanje in varnostne politike, pri čemer se bodo odnosi krepili na ambiciozen in inovativen način.

2.   Cilji političnega dialoga so:

| (a) | poglobiti politično pridruževanje ter povečati politično usklajenost in učinkovitost ter usklajenost in učinkovitost varnostne politike; |
| --- | --- |

(a)

poglobiti politično pridruževanje ter povečati politično usklajenost in učinkovitost ter usklajenost in učinkovitost varnostne politike;

| (b) | spodbujati načela ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti mednarodno priznanih meja, suverenosti in neodvisnosti, kakor so zapisana v Ustanovni listini Združenih narodov ter Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975; |
| --- | --- |

(b)

spodbujati načela ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti mednarodno priznanih meja, suverenosti in neodvisnosti, kakor so zapisana v Ustanovni listini Združenih narodov ter Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975;

| (c) | spodbujati mirno reševanje sporov; |
| --- | --- |

(c)

spodbujati mirno reševanje sporov;

| (d) | spodbujati mednarodno stabilnost in varnost na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja; |
| --- | --- |

(d)

spodbujati mednarodno stabilnost in varnost na podlagi učinkovitega večstranskega sodelovanja;

| (e) | okrepiti sodelovanje in dialog med pogodbenicama o kriznem upravljanju in vprašanjih mednarodne varnosti, zlasti z namenom obravnavati svetovne in regionalne težave ter ključne grožnje; |
| --- | --- |

(e)

okrepiti sodelovanje in dialog med pogodbenicama o kriznem upravljanju in vprašanjih mednarodne varnosti, zlasti z namenom obravnavati svetovne in regionalne težave ter ključne grožnje;

| (f) | krepiti sodelovanje v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vključno s preusmeritvijo v alternativno zaposlovanje znanstvenikov, ki so bili prej zaposleni v programih orožja za množično uničevanje; |
| --- | --- |

(f)

krepiti sodelovanje v boju proti širjenju orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, vključno s preusmeritvijo v alternativno zaposlovanje znanstvenikov, ki so bili prej zaposleni v programih orožja za množično uničevanje;

| (g) | pospeševati ciljno naravnano in praktično sodelovanje pogodbenic za dosego miru, varnosti in stabilnosti na evropski celini; |
| --- | --- |

(g)

pospeševati ciljno naravnano in praktično sodelovanje pogodbenic za dosego miru, varnosti in stabilnosti na evropski celini;

| (h) | okrepiti spoštovanje demokratičnih načel, vladavino prava in dobro upravljanje, človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo medijev, pravicami pripadnikov narodnostnih manjšin, in prispevati k utrjevanju notranjih političnih reform; |
| --- | --- |

(h)

okrepiti spoštovanje demokratičnih načel, vladavino prava in dobro upravljanje, človekove pravice in temeljne svoboščine, vključno s svobodo medijev, pravicami pripadnikov narodnostnih manjšin, in prispevati k utrjevanju notranjih političnih reform;

| (i) | razvijati dialog in poglobiti sodelovanje pogodbenic na področju varnosti in obrambe; |
| --- | --- |

(i)

razvijati dialog in poglobiti sodelovanje pogodbenic na področju varnosti in obrambe;

| (j) | prizadevati si za nadaljnje spodbujanje regionalnega sodelovanja v različnih oblikah; |
| --- | --- |

(j)

prizadevati si za nadaljnje spodbujanje regionalnega sodelovanja v različnih oblikah;

| (k) | vsem državljanom Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja zagotavljati vse koristi tesnejšega političnega pridruževanja med EU in Gruzijo, vključno s večjim zbliževanjem varnostne politike. |
| --- | --- |

(k)

vsem državljanom Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja zagotavljati vse koristi tesnejšega političnega pridruževanja med EU in Gruzijo, vključno s večjim zbliževanjem varnostne politike.

Člen 4

Notranja reforma

Pogodbenici sodelujeta pri razvoju, utrjevanju in krepitvi stabilnosti in učinkovitosti demokratičnih institucij in vladavine prava; zagotavljanju spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin; pri nadaljnjem napredku na področju pravosodne in zakonodajne reforme, tako da se zagotovi neodvisnost sodstva, krepijo upravne zmogljivosti ter zagotavlja nepristranskost in učinkovitost organov kazenskega pregona; pri nadaljnjem uresničevanju reforme javne uprave in izgradnji odgovorne, uspešne, učinkovite, pregledne in strokovne javne uprave; ter pri nadaljevanju učinkovitega boja proti korupciji, zlasti v zvezi s krepitvijo mednarodnega sodelovanja v boju proti korupciji, ter zagotovitvi učinkovitega izvajanja relevantnih mednarodnih pravnih instrumentov, kot je Konvencija Združenih narodov proti korupciji iz leta 2003.

Člen 5

Zunanja in varnostna politika

1.   Pogodbenici krepita medsebojni dialog in sodelovanje ter spodbujata postopno zbliževanje na področju zunanje in varnostne politike, vključno s skupno varnostno in obrambno politiko, ter zlasti obravnavata vprašanja v zvezi s preprečevanjem konfliktov, mirnim reševanjem konfliktov in kriznim upravljanjem, regionalno stabilnostjo, razoroževanjem, neširjenjem orožja, nadzorom nad oborožitvijo, nadzorom nad izvozom orožja. Sodelovanje temelji na skupnih vrednotah in interesih, njegov namen pa bo povečati usklajenost in učinkovitost politik ter spodbujati skupno načrtovanje politik ob uporabi dvostranskih, mednarodnih in regionalnih forumov.

2.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost načelom spoštovanja ozemeljske celovitosti, nedotakljivosti mednarodno priznanih meja, suverenosti in neodvisnosti, kot so opredeljena v Ustanovni listini Združenih narodov in v Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975, ter svojo zavezanost k spodbujanju teh načel v dvostranskih in večstranskih odnosih. Pogodbenici v zvezi z namestitvijo tujih oboroženih sil na njunem ozemlju prav tako poudarjata svojo popolno podporo načelu privolitve države gostiteljice. Dogovorita se, da bi morala namestitev tujih oboroženih sil na njunem ozemlju v skladu z mednarodnim pravom potekati z izrecno privolitvijo države gostiteljice.

Člen 6

Huda kazniva dejanja mednarodnih razsežnosti

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta, da najhujši zločini, ki zadevajo celotno mednarodno skupnost, ne smejo ostati nekaznovani in da je treba njihovo nekaznovanje preprečiti z ustreznimi ukrepi na nacionalni in mednarodni ravni, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem.

2.   Pogodbenici menita, da ustanovitev in učinkovito delovanje Mednarodnega kazenskega sodišča predstavlja pomemben razvoj za mir in pravico v mednarodni skupnosti. Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje zaveze za nadaljevanje sodelovanja z Mednarodnim kazenskim sodiščem, tako da bosta izvajali Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča in povezane instrumente, pri čemer bosta ustrezno ohranjali integriteto sodišča.

Člen 7

Preprečevanje konfliktov in krizno upravljanje

Pogodbenici okrepita praktično sodelovanje na področjih preprečevanja konfliktov in kriznega upravljanja, zlasti z namenom morebitne udeležbe Gruzije v civilnih in vojaških operacijah kriznega upravljanja pod vodstvom EU ter pri vajah in usposabljanju na tem področju, če jo k temu povabi EU, pri čemer se oceni vsak primer posebej.

Člen 8

Regionalna stabilnost

1.   Pogodbenici okrepita skupna prizadevanja za spodbujanje stabilnosti, varnosti in demokratičnega razvoja v regiji, pa tudi prizadevanja za nadaljnjo spodbujanje regionalnega sodelovanja v različnih oblikah, zlasti pa si prizadevata za mirno reševanje nerazrešenih sporov v regiji.

2.   Ta prizadevanja sledijo skupnim načelom za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, določenim v Ustanovni listini Združenih narodov, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in drugih zadevnih večstranskih dokumentih. Pogodbenici bosta v celoti izkoristili večstranski okvir vzhodnega partnerstva, znotraj katerega so zagotovljene dejavnosti sodelovanja ter odprt in svoboden dialog, s čimer se krepijo vezi med partnerskimi državami.

Člen 9

Mirno reševanje sporov

1.   Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost mirnemu reševanju sporov ob popolnem spoštovanju suverenosti in ozemeljske celovitosti Gruzije znotraj njenih mednarodno priznanih meja, pa tudi skupnemu spodbujanju prizadevanj po rehabilitaciji in spravi po prenehanju spora. V pričakovanju trajnostne rešitve spora in brez poseganja v obstoječe oblike obravnave vprašanj, povezanih s sporom, bo mirno reševanje spora predstavljalo eno od osrednjih tem v programu političnega dialoga med pogodbenicama, pa tudi v dialogu z drugimi relevantnimi mednarodnimi akterji.

2.   Pogodbenici priznavata pomen zavezanosti Gruzije k spravi in njenih prizadevanj, da ponovno vzpostavi svojo ozemeljsko celovitost z namenom mirnega in trajnega reševanja spora, izvajanja sporazuma s šestimi točkami z dne 12. avgusta 2008 in naknadnih izvedbenih ukrepov, ki iz njega izhajajo, v celoti, izvajanja vzajemne podpore pri politikah nepriznavanja in sodelovanja, podpore mednarodnim razpravam v Ženevi ter varne in dostojanstvene vrnitve vseh notranje razseljenih oseb in beguncev v kraj običajnega prebivališča v skladu z načeli mednarodnega prava; ter smiselnega mednarodnega sodelovanja na terenu, ki po potrebi vključuje sodelovanje EU.

3.   Pogodbenici uskladita, tudi z drugimi ustreznimi mednarodnimi organizacijami, svoja prizadevanja za mirno reševanje sporov v Gruziji, vključno s prizadevanji v zvezi s humanitarnimi vprašanji.

4.   Vsa navedena prizadevanja sledijo skupnim načelom za ohranjanje mednarodnega miru in varnosti, določenim v Ustanovni listini ZN, Sklepni listini helsinške konference o varnosti in sodelovanju v Evropi iz leta 1975 in drugih zadevnih večstranskih dokumentih.

Člen 10

Orožje za množično uničevanje

1.   Pogodbenici menita, da širjenje orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev, tako med državnimi kakor nedržavnimi akterji, pomeni eno od najresnejših groženj mednarodnemu miru in stabilnosti. Zato pogodbenici soglašata o sodelovanju in prispevanju k boju proti širjenju orožja za množično uničenje in njegovih nosilcev, ob celovitem upoštevanju in izvajanju zavez na državni ravni, ki sta jih sprejeli v okviru mednarodnih sporazumov o razorožitvi in neširjenju kot tudi drugih zadevnih mednarodnih obveznosti. Pogodbenici soglašata, da je ta določba bistven element tega sporazuma.

2.   Nadalje pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali in prispevali k preprečevanju širjenja orožja za množično uničevanje in njegovih nosilcev:

| (a) | s sprejetjem ukrepov za podpis in ratifikacijo vseh drugih ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov ali za pristop k njim, kadar je to ustrezno, ter za njihovo popolno izvajanje ter |
| --- | --- |

(a)

s sprejetjem ukrepov za podpis in ratifikacijo vseh drugih ustreznih mednarodnih pravnih instrumentov ali za pristop k njim, kadar je to ustrezno, ter za njihovo popolno izvajanje ter

| (b) | z uvedbo učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tako za nacionalni izvoz kot tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe, izvedene na tehnologijah z dvojno rabo v okviru orožja za množično uničevanje in določitvijo učinkovitih kazni v primeru kršenja nadzora izvoza. |
| --- | --- |

(b)

z uvedbo učinkovitega nacionalnega sistema nadzora izvoza, tako za nacionalni izvoz kot tranzit blaga, povezanega z orožjem za množično uničevanje, vključno z nadzorom končne uporabe, izvedene na tehnologijah z dvojno rabo v okviru orožja za množično uničevanje in določitvijo učinkovitih kazni v primeru kršenja nadzora izvoza.

3.   Pogodbenici se dogovorita, da bosta ta vprašanja obravnavali v svojem političnem dialogu.

Člen 11

Osebno in lahko orožje ter nadzor nad izvozom konvencionalnega orožja

1.   Pogodbenici se zavedata, da nedovoljena proizvodnja, prenos in dajanje v obtok osebnega in lahkega orožja, vključno s strelivom zanj, ter pretirano kopičenje, slabo upravljanje, neustrezno zavarovane zaloge in nenadzorovano širjenje tega orožja še naprej resno ogrožajo mir in mednarodno varnost.

2.   Pogodbenici se strinjata, da bosta upoštevali in v celoti izpolnjevali svoje obveznosti obravnavanja nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom zanj, na podlagi obstoječih mednarodnih sporazumov in resolucij Varnostnega sveta ZN ter obveznosti v okviru drugih mednarodnih instrumentov, ki se uporabljajo na tem področju, na primer Akcijskega programa Združenih narodov za preprečevanje in odpravljanje nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem v vseh oblikah ter boj proti njej.

3.   Pogodbenici se zavezujeta, da bosta sodelovali in zagotavljali koordinacijo, dopolnjevanje in sinergijo v svojih prizadevanjih za odpravo nezakonite trgovine z osebnim in lahkim orožjem, vključno s strelivom, in uničenje prekomernih zalog na svetovni, regionalni, podregionalni in nacionalni ravni.

4.   Poleg tega se pogodbenici dogovorita, da bosta nadaljevali sodelovanje na področju nadzora izvoza konvencionalnega orožja ob upoštevanju Skupnega stališča Sveta 2008/944/CFSP z dne 8. decembra 2008, ki opredeljuje skupna pravila glede nadzora izvoza vojaške tehnologije in opreme.

5.   Pogodbenici se dogovorita, da bosta ta vprašanja obravnavali v svojem političnem dialogu.

Člen 12

Boj proti terorizmu

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen boja proti terorizmu in preprečevanja terorizma ter se dogovorita za sodelovanje na dvostranski, regionalni in mednarodni ravni, da bi preprečevali terorizem v vseh njegovih oblikah in pojavih ter se borili proti njemu.

2.   Pogodbenici se dogovorita, da je treba boj proti terorizmu izvajati s popolnim spoštovanjem vladavine prava in v celoti usklajeno z mednarodnim pravom, vključno z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, mednarodnim pravom o beguncih in mednarodnim humanitarnim pravom, načeli Ustanovne listine Združenih narodov in vsemi relevantnimi mednarodnimi instrumenti, povezanimi z bojem proti terorizmu.

3.   Pogodbenici poudarjata pomen splošne ratifikacije in popolnega izvajanja vseh konvencij in protokolov ZN, povezanih z bojem proti terorizmu. Pogodbenici se dogovorita, da bosta nadaljevali s spodbujanjem dialoga o osnutku Splošne konvencije o mednarodnem terorizmu ter sodelovali pri izvajanju Globalne strategije Združenih narodov za boj proti terorizmu, vseh relevantnih resolucij Varnostnega sveta ZN in konvencij Sveta Evrope. Pogodbenici se prav tako dogovorita, da bosta sodelovali pri spodbujanju mednarodnega soglasja pri preprečevanju terorizma in boja proti terorizmu.

NASLOV III

SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA

Člen 13

Vladavina prava ter spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin

1.   Pogodbenici bosta pri medsebojnem sodelovanju na področju svobode, varnosti in pravice posebno pozornost namenili nadaljnjemu utrjevanju vladavine prava, vključno z neodvisnostjo sodstva, dostopom do pravnega varstva in pravico do poštenega sojenja.

2.   Pogodbenici bosta v celoti sodelovali pri učinkovitem delovanju institucij na področjih izvrševanja zakonodaje in pravosodja.

3.   Vodilo pri vseh oblikah sodelovanja na področju pravice, svobode in varnosti bo spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin.

Člen 14

Varstvo osebnih podatkov

Pogodbenici se dogovorita za sodelovanje, da bi zagotovili visoko raven varstva osebnih podatkov v skladu s pravnimi instrumenti in standardi EU, Sveta Evrope in mednarodnega prava iz Priloge I k temu Sporazumu.

Člen 15

Sodelovanje na področju migracij, azila in upravljanja meja

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta pomen skupnega upravljanja migracijskih tokov med svojimi ozemlji in vzpostavita celovit dialog o vseh vprašanjih, povezanih z migracijo, vključno z zakonito migracijo, mednarodno zaščito in bojem proti nezakoniti migraciji, tihotapljenju ljudi in trgovini z njimi.

2.   Sodelovanje bo temeljilo na posebnih ocenah potreb, ki se izvede s posvetovanjem med pogodbenicama in izvaja v skladu z njuno zadevno veljavno zakonodajo. To sodelovanje bo osredotočeno zlasti na:

| (a) | temeljne vzroke in posledice migracije; |
| --- | --- |

(a)

temeljne vzroke in posledice migracije;

| (b) | pripravo in izvajanje nacionalne zakonodaje in praks na področju mednarodne zaščite, da bi bile izpolnjene določbe Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega Protokola o statusu beguncev iz leta 1967 ter drugih relevantnih mednarodnih instrumentov, kot je Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950, ter zagotovljeno spoštovanje načela „nevračanja“; |
| --- | --- |

(b)

pripravo in izvajanje nacionalne zakonodaje in praks na področju mednarodne zaščite, da bi bile izpolnjene določbe Ženevske konvencije o statusu beguncev iz leta 1951 in njenega Protokola o statusu beguncev iz leta 1967 ter drugih relevantnih mednarodnih instrumentov, kot je Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin iz leta 1950, ter zagotovljeno spoštovanje načela „nevračanja“;

| (c) | pravila o sprejemu ter pravice in položaj sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje državljanov drugih držav, ki v državi prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji; |
| --- | --- |

(c)

pravila o sprejemu ter pravice in položaj sprejetih oseb, pošteno obravnavo in vključevanje državljanov drugih držav, ki v državi prebivajo zakonito, izobraževanje in usposabljanje ter ukrepe proti rasizmu in ksenofobiji;

| (d) | krepitev učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z vprašanji učinkovitega boja proti mrežam tihotapcev in trgovine z ljudmi ter zaščite žrtev te trgovine; |
| --- | --- |

(d)

krepitev učinkovite in preventivne politike proti nezakonitim migracijam, tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi, vključno z vprašanji učinkovitega boja proti mrežam tihotapcev in trgovine z ljudmi ter zaščite žrtev te trgovine;

| (e) | izvajanje delovnega dogovora o vzpostavitvi operativnega sodelovanja med Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in gruzijskim ministrstvom za notranje zadeve, ki je bil podpisan 4. decembra 2008; |
| --- | --- |

(e)

izvajanje delovnega dogovora o vzpostavitvi operativnega sodelovanja med Evropsko agencijo za upravljanje operativnega sodelovanja na zunanjih mejah držav članic Evropske unije (FRONTEX) in gruzijskim ministrstvom za notranje zadeve, ki je bil podpisan 4. decembra 2008;

| (f) | vprašanja, kot so organizacija, usposabljanje, dobre prakse in drugi operativni ukrepi na področju varnosti dokumentov in upravljanja mej. |
| --- | --- |

(f)

vprašanja, kot so organizacija, usposabljanje, dobre prakse in drugi operativni ukrepi na področju varnosti dokumentov in upravljanja mej.

3.   Sodelovanje lahko spodbudi tudi krožno migracijo, ki bi lahko prispevala k razvoju.

Člen 16

Gibanje oseb in ponovni sprejem

1.   Pogodbenici bosta zagotovili popolno izvajanje:

| (a) | Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki je začel veljati 1. marca 2011, ter |
| --- | --- |

(a)

Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o ponovnem sprejemu oseb, ki prebivajo brez dovoljenja, ki je začel veljati 1. marca 2011, ter

| (b) | Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, ki je začel veljati 1. marca 2011. |
| --- | --- |

(b)

Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o poenostavitvi izdajanja vizumov, ki je začel veljati 1. marca 2011.

2.   Pogodbenici nadaljujeta s prizadevanji za krepitev mobilnosti državljanov in sprejemata postopne ukrepe, ki bodo sčasoma pripomogli k uresničitvi skupnega cilja, in sicer brezvizumskega režima, če bodo izpolnjeni pogoji za dobro upravljano in varno mobilnost iz dvofaznega akcijskega načrta o liberalizaciji vizumskega režima.

Člen 17

Boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji.

1.   Pogodbenici sodelujeta pri boju proti kriminalnim in nezakonitim dejavnostim, zlasti mednarodnim, tako organiziranim kot drugim, ter pri njihovem preprečevanju, pri čemer so te dejavnosti:

| (a) | tihotapljenje ljudi, osebnega orožja in prepovedanih drog ter trgovina z njimi; |
| --- | --- |

(a)

tihotapljenje ljudi, osebnega orožja in prepovedanih drog ter trgovina z njimi;

| (b) | tihotapljenje blaga in trgovina z njim; |
| --- | --- |

(b)

tihotapljenje blaga in trgovina z njim;

| (c) | nezakonite ekonomske in finančne dejavnosti, kot so ponarejanje, davčna utaja in goljufije v zvezi z javnimi naročili; |
| --- | --- |

(c)

nezakonite ekonomske in finančne dejavnosti, kot so ponarejanje, davčna utaja in goljufije v zvezi z javnimi naročili;

| (d) | poneverbe pri projektih, ki jih financirajo mednarodni donatorji; |
| --- | --- |

(d)

poneverbe pri projektih, ki jih financirajo mednarodni donatorji;

| (e) | aktivna in pasivna korupcija v zasebnem in javnem sektorju; |
| --- | --- |

(e)

aktivna in pasivna korupcija v zasebnem in javnem sektorju;

| (f) | ponarejanje listin, predložitev lažnih izjav ter |
| --- | --- |

(f)

ponarejanje listin, predložitev lažnih izjav ter

| (g) | kibernetska kriminaliteta. |
| --- | --- |

(g)

kibernetska kriminaliteta.

2.   Pogodbenici krepita dvostransko, regionalno in mednarodno sodelovanje organov kazenskega pregona, vključno z razvojem sodelovanja med Europolom in ustreznimi organi Gruzije. Pogodbenici sta zavezani učinkovitemu izvajanju ustreznih mednarodnih standardov, zlasti tistih, ki so zapisani v Konvenciji Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu iz leta 2000 (UNTOC) in v treh protokolih te konvencije ter v Konvenciji Združenih narodov proti korupciji iz leta 2003.

Člen 18

Prepovedane droge

1.   Pogodbenici sodelujeta v mejah svojih pooblastil in pristojnosti, da bi zagotovili uravnotežen in enoten pristop k vprašanjem, ki so povezana z drogami. Namen politik in ukrepov v zvezi z drogami je krepitev struktur za preprečevanje prepovedanih drog in boj proti njim, zmanjševanje njihove ponudbe, trgovine z njimi in povpraševanja po njih, obravnava zdravstvenih in socialnih posledic zlorabe drog z namenom zmanjševanja škode in učinkovitejše preprečevanje preusmerjanja predhodnih kemičnih sestavin, ki se uporabljajo za nezakonito proizvodnjo mamil in psihotropnih snovi.

2.   Pogodbenici se dogovorita o potrebnih načinih sodelovanja za uresničitev teh ciljev. Ukrepi temeljijo na skupno dogovorjenih načelih v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, strategijo EU na področju drog (2013–2020), politično deklaracijo o smernicah za zmanjševanje povpraševanja po drogah, ki jo je junija 1998 na dvajsetem zasedanju o drogah sprejela Generalna skupščina Združenih narodov.

Člen 19

Pranje denarja in financiranje terorizma

1.   Pogodbenici tesno sodelujeta pri preprečevanju uporabe svojih finančnih in ustreznih nefinančnih sistemov za pranje prihodkov iz kriminalnih dejavnosti na splošno, zlasti pa za nedovoljen promet s prepovedanimi drogami, ter uporabe navedenih finančnih sistemov za financiranje terorizma.

To sodelovanje zajema tudi izterjavo materialnih ali finančnih sredstev, ki izvirajo iz kaznivih dejanj.

2.   Sodelovanje na tem področju omogoča izmenjavo ustreznih informacij v okviru zadevnih zakonodaj in sprejetje ustreznih standardov za preprečevanje pranja denarja in boj proti pranju denarja in financiranju terorizma, primerljivih s tistimi, ki so jih sprejeli ustrezni mednarodni organi, ki delujejo na tem področju, na primer Projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja (FATF).

Člen 20

Sodelovanje v boju proti terorizmu

1.   Pogodbenici ob popolni usklajenosti z načeli, na katerih temelji boj proti terorizmu, kakor je opredeljen v členu 12 tega sporazuma, ponovno potrjujeta pomen izvrševanja zakonodaje in pravosodnega pristopa k boju proti terorizmu ter se dogovorita za sodelovanje pri preprečevanju in zatiranju terorizma, zlasti z:

| (a) | zagotovitvijo, da se teroristična dejanja opredelijo kot kazniva, v skladu z opredelitvijo iz Okvirnega sklepa Sveta 2008/919/PNZ z dne 28. novembra 2008 o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu; |
| --- | --- |

(a)

zagotovitvijo, da se teroristična dejanja opredelijo kot kazniva, v skladu z opredelitvijo iz Okvirnega sklepa Sveta 2008/919/PNZ z dne 28. novembra 2008 o spremembi Okvirnega sklepa 2002/475/PNZ o boju proti terorizmu;

| (b) | izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in posameznikih ter njihovih podpornih mrežah, v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo, zlasti glede varstva podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij o terorističnih skupinah in posameznikih ter njihovih podpornih mrežah, v skladu z mednarodno in nacionalno zakonodajo, zlasti glede varstva podatkov in zasebnosti;

| (c) | izmenjavo izkušenj glede sredstev in metod ter z njimi povezanih tehničnih vidikov, pa tudi glede usposabljanja na področju preprečevanja in zatiranja terorizma, v skladu z zakonodajo, ki se uporablja; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo izkušenj glede sredstev in metod ter z njimi povezanih tehničnih vidikov, pa tudi glede usposabljanja na področju preprečevanja in zatiranja terorizma, v skladu z zakonodajo, ki se uporablja;

| (d) | izmenjavo informacij o dobrih praksah pri obravnavanju radikalizacije in novačenja ter boju proti njima in spodbujanju rehabilitacije; |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo informacij o dobrih praksah pri obravnavanju radikalizacije in novačenja ter boju proti njima in spodbujanju rehabilitacije;

| (e) | izmenjavo stališč in izkušenj v zvezi s čezmejnim gibanjem in potovanji osumljenih teroristov pa tudi v zvezi s terorističnimi grožnjami; |
| --- | --- |

(e)

izmenjavo stališč in izkušenj v zvezi s čezmejnim gibanjem in potovanji osumljenih teroristov pa tudi v zvezi s terorističnimi grožnjami;

| (f) | izmenjavo dobrih praks glede zaščite človekovih pravic v boju proti terorizmu, zlasti v zvezi s kazenskopravnimi postopki; |
| --- | --- |

(f)

izmenjavo dobrih praks glede zaščite človekovih pravic v boju proti terorizmu, zlasti v zvezi s kazenskopravnimi postopki;

| (g) | sprejemanjem ukrepov zaradi groženj, ki jih predstavlja kemični, biološki, radiacijski in jedrski terorizem ter uvajanjem nujnih ukrepov za preprečevanje nakupa in prevoza kemičnih, bioloških, radiacijskih in jedrskih materialov ter uporabo teh materialov za teroristične namene, pa tudi za preprečevanje nezakonitih dejanj, ki bi ogrozila kemične, biološke in jedrske zmogljivosti ter radiacijske elemente z visokim tveganjem. |
| --- | --- |

(g)

sprejemanjem ukrepov zaradi groženj, ki jih predstavlja kemični, biološki, radiacijski in jedrski terorizem ter uvajanjem nujnih ukrepov za preprečevanje nakupa in prevoza kemičnih, bioloških, radiacijskih in jedrskih materialov ter uporabo teh materialov za teroristične namene, pa tudi za preprečevanje nezakonitih dejanj, ki bi ogrozila kemične, biološke in jedrske zmogljivosti ter radiacijske elemente z visokim tveganjem.

2.   Sodelovanje temelji na ustreznih razpoložljivih ocenah, kot so ocene ustreznih organov ZN in Sveta Evrope ter se izvaja ob medsebojnem posvetovanju pogodbenic.

Člen 21

Pravno sodelovanje

1.   Pogodbenici se dogovorita, da bosta razvili pravosodno sodelovanje v civilnih in gospodarskih zadevah, predvsem glede pogajanj, ratifikacije in izvajanja večstranskih konvencij o pravosodnem sodelovanju v civilnih zadevah, zlasti konvencij Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na področju mednarodnega pravnega sodelovanja in sodnih postopkov ter zaščito otrok.

2.   Pogodbenici si bosta glede pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah prizadevali okrepiti sodelovanje v zvezi z vzajemno pravno pomočjo na podlagi zadevnih mednarodnih sporazumov. To bo po potrebi vključevalo dostop do ustreznih mednarodnih instrumentov ZN in Sveta Evrope in izvajanje teh instrumentov ter tesnejše sodelovanje z Eurojustom.

NASLOV IV

TRGOVINA IN Z NJO POVEZANE ZADEVE

POGLAVJE 1

Nacionalna obravnava in dostop do trga za blago

Oddelek 1

Skupne določbe

Člen 22

Cilj

Pogodbenici z začetkom veljavnosti tega sporazuma ustanovita območje proste trgovine v skladu z določbami tega sporazuma in v skladu s členom XXIV Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (v nadaljnjem besedilu: GATT 1994).

Člen 23

Področje in obseg uporabe

1.   Določbe tega poglavja se uporabljajo za blagovno menjavo (1) med pogodbenicama.

2.   V tem poglavju „s poreklom“ pomeni ustrezen po pravilih o poreklu, določenih v Protokolu I k temu sporazumu.

Oddelek 2

Odprava carin, pristojbin in drugih taks

Člen 24

Opredelitev carin

V tem poglavju „carina“ vključuje kakršno koli dajatev ali takso, ki se naloži za uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njim, vključno s kakršnimi koli oblikami dodatnih davkov ali dodatnih taks, ki se naložijo za tak uvoz ali izvoz ali v zvezi z njim. „Carina“ ne vključuje:

| (a) | taks, enakovrednih notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 31 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

taks, enakovrednih notranjim davkom, naloženim v skladu s členom 31 tega sporazuma;

| (b) | dajatev, naloženih v skladu s poglavjem 2 (Trgovinska sredstva) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

dajatev, naloženih v skladu s poglavjem 2 (Trgovinska sredstva) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma;

| (c) | pristojbin ali drugih taks, naloženih v skladu s členom 30 tega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

pristojbin ali drugih taks, naloženih v skladu s členom 30 tega sporazuma.

Člen 25

Uvrstitev blaga

Uvrstitev blaga v trgovini med pogodbenicama se določi v tarifni nomenklaturi vsake pogodbenice, ki se razlaga v skladu s harmoniziranim sistemom iz leta 2012, ki temelji na Mednarodni konvenciji o harmoniziranem sistemu pojmovanj in šifrskih oznak blaga iz leta 1983 (v nadaljnjem besedilu: HS) in naknadnih spremembah te konvencije.

Člen 26

Odprava carin pri uvozu blaga

1.   Pogodbenici odpravita vse carine na blago s poreklom v drugi pogodbenici od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma, razen v primerih iz odstavkov 2 in 3 tega člena in brez poseganja v odstavek 4 tega člena.

2.   Izdelki, navedeni v Prilogi II-A k temu sporazumu, se uvozijo v Unijo brez carin v okviru omejitev tarifnih kvot, opredeljenih v navedeni prilogi. Za uvoz, ki presega omejitev tarifne kvote, se uporablja carinska stopnja za države z največjimi ugodnostmi.

3.   Izdelki, navedeni v prilogi II-B k temu sporazumu so pri uvozu v Unijo predmet uvozne dajatve, pri čemer so oproščeni ad valorem elementa navedene uvozne dajatve.

4.   Za uvoz izdelkov s poreklom iz Gruzije, ki so navedeni v Prilogi II-C tega sporazuma, velja mehanizem za preprečevanje izogibanja iz člena 27 tega sporazuma.

5.   Pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma se pogodbenici na zahtevo katere koli pogodbenice posvetujeta o morebitni razširitvi obsega liberalizacije carin pri trgovini med pogodbenicama. Odločitev na podlagi tega odstavka sprejme Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma.

Člen 27

Mehanizem za preprečevanje izogibanja za kmetijske proizvode in predelane kmetijske proizvode

1.   Za proizvode, navedene v Prilogi II-C k temu sporazumu, velja mehanizem za preprečevanje izogibanja iz tega člena. Povprečni letni obseg uvoza iz Gruzije v Unijo za vsako kategorijo teh izdelkov je določen v Prilogi II-C k temu sporazumu.

2.   Kadar obseg uvoza enega ali več kategorij izdelkov iz odstavka 1 doseže 70 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi II-C k temu sporazumu, v katerem koli letu od 1. januarja dalje, Unija obvesti Gruzijo o obsegu uvoza zadevnih izdelkov. Po tem obvestilu in v 14 koledarskih dneh od datuma, s katerim obseg uvoza ene ali več kategorij izdelkov iz odstavka 1 doseže 80 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi II-C k temu sporazumu, Gruzija Uniji predloži utemeljeno obrazložitev, da ima zmogljivosti za proizvodnjo izdelkov za izvoz v Unijo v obsegu, ki presega obseg iz navedene priloge. Če navedeni uvoz preseže 100 % obsega, kakor je opredeljen v Prilogi II-C k temu sporazumu, Gruzija pa ne predloži utemeljene obrazložitve, lahko Unija začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov.

Začasna opustitev se uporablja za obdobje šestih mesecev in začne veljati z dnem objave odločitve v Uradnem listu Evropske unije, da se preferencialna obravnava začasno opusti.

3.   Unija Gruzijo brez nepotrebnega odlašanja obvesti o vseh začasnih opustitvah, ki se sprejmejo v skladu z odstavkom 2.

4.   Unija začasno opustitev odpravi pred iztekom šestih mesecev od začetka njene veljavnosti, če Gruzija Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, predloži trdne in zadovoljive dokaze o tem, da je obseg zadevne kategorije izdelkov, katerih uvoz presega obseg iz Priloge II-C k temu sporazumu, rezultat spremembe ravni proizvodnje in izvoznih zmogljivosti Gruzije v zvezi z zadevnimi izdelki.

5.   Unija in Gruzija lahko v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi na zahtevo Gruzije sporazumno spremenita Prilogo II-C tega sporazuma, pri čemer se prilagodi obseg uvoza, da se upoštevajo spremembe ravni proizvodnje in izvoznih zmogljivosti Gruzije za zadevne izdelke.

Člen 28

Mirovanje

Nobena pogodbenica ne sme uvesti nobenih novih carin na blago s poreklom iz druge pogodbenice ali povišati carin, ki se uporabljajo na datum začetka veljavnosti tega sporazuma. To nobeni od pogodbenic ne preprečuje, da bi ohranila ali povišala carine v skladu z dovoljenjem Organa STO za reševanje sporov.

Člen 29

Carine pri izvozu

Nobena pogodbenica ne uvede ali ohrani nobene carine ali davka, razen notranjih taks, ki se uporabljajo v skladu s členom 30 tega sporazuma, na izvoz blaga na ozemlje druge pogodbenice ali v povezavi s takim izvozom.

Člen 30

Pristojbine in druge takse

Vsaka pogodbenica v skladu s členom VIII GATT 1994 in pojasnjevalnimi opombami k temu členu zagotovi, da so vse pristojbine in takse kakršnega koli značaja razen carin ali drugih ukrepov iz člena 26 tega sporazuma, uvedene na uvoz ali izvoz blaga ali v zvezi z njima, količinsko omejene na približne stroške opravljenih storitev in ne pomenijo posrednega varstva domačega blaga ali obdavčitve uvoza ali izvoza za davčne namene.

Oddelek 3

Netarifni ukrepi

Člen 31

Nacionalna obravnava

Vsaka pogodbenica prizna nacionalno obravnavo za blago druge pogodbenice v skladu s členom III GATT 1994, vključno z pojasnjevalnimi opombami k temu členu. V ta namen so člen III GATT 1994 in pojasnjevalne opombe k navedenemu členu vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.

Člen 32

Uvozne in izvozne omejitve

Če v tem sporazumu ni določeno drugače ter v skladu s členom XI GATT 1994 in pojasnjevalnimi opombami k navedenemu členu, nobena pogodbenica ne sprejme ali ohrani nobene prepovedi ali omejitve uvoza katerega koli blaga druge pogodbenice ali izvoza ali prodaje za izvoz katerega koli blaga, namenjenega na ozemlje druge pogodbenice. V ta namen so člen IX GATT 1994 in pojasnjevalne opombe k navedenemu členu vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.

Oddelek 4

Posebne določbe glede blaga

Člen 33

Splošne izjeme

Nobena določba tega poglavja se ne razlaga tako, da kateri koli pogodbenici preprečuje sprejetje ali izvajanje ukrepov v skladu s členoma XX in XXI GATT 1994 in ustreznimi pojasnjevalnimi opombami k tema členoma iz GATT 1994, ki so vključeni v ta sporazum in so njegov sestavni del.

Oddelek 5

Upravno sodelovanje in usklajevanje z drugimi državami

Člen 34

Začasni umik preferencialov

1.   Pogodbenici se strinjata, da sta upravno sodelovanje in pomoč bistvenega pomena za izvajanje in nadzor preferencialne tarifne obravnave, odobrene na podlagi tega poglavja, in poudarjata svojo zavezanost boju proti nepravilnostim in goljufijam v carinskih in s temi povezanih zadevah.

2.   Če pogodbenica na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da druga pogodbenica ne zagotavlja upravnega sodelovanja ali pomoči in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije v okviru tega poglavja, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti preferencialno obravnavo zadevnih proizvodov v skladu s tem členom.

3.   V tem členu nezagotavljanje upravnega sodelovanja/pomoči med drugim pomeni:

| (a) | ponavljajoče se nespoštovanje obveznosti preverjanja porekla zadevnega blaga; |
| --- | --- |

(a)

ponavljajoče se nespoštovanje obveznosti preverjanja porekla zadevnega blaga;

| (b) | ponavljajoče se zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju in/ali sporočanju rezultatov naknadnega preverjanja dokazila o poreklu; |
| --- | --- |

(b)

ponavljajoče se zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri izvajanju in/ali sporočanju rezultatov naknadnega preverjanja dokazila o poreklu;

| (c) | stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje poizvedb, da bi se preverila verodostojnost dokumentov ali točnost informacij v zvezi z odobritvijo zadevne preferencialne obravnave. |
| --- | --- |

(c)

stalno zavračanje ali nepotrebno odlašanje pri pridobivanju pooblastil za izvajanje poizvedb, da bi se preverila verodostojnost dokumentov ali točnost informacij v zvezi z odobritvijo zadevne preferencialne obravnave.

4.   Za namene tega člena je nepravilnosti ali goljufije med drugim mogoče ugotoviti, kadar se obseg uvoza blaga, ki presega običajno raven proizvodnje in izvoznih zmogljivosti druge pogodbenice, brez zadovoljive obrazložitve močno poveča in je to povezano z objektivnimi informacijami o nepravilnostih ali goljufijah.

5.   Za uporabo začasne opustitve veljajo naslednji pogoji:

| (a) | Pogodbenica, ki na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da druga pogodbenica ne zagotavlja upravnega sodelovanja ali pomoči in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije, brez nepotrebnega odlašanja obvesti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, o svojih ugotovitvah skupaj z objektivnimi informacijami ter na podlagi vseh ustreznih informacij in objektivnih ugotovitev začne posvetovanja v okviru navedenega odbora, da bi se sprejela rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici; |
| --- | --- |

(a)

Pogodbenica, ki na podlagi objektivnih informacij ugotovi, da druga pogodbenica ne zagotavlja upravnega sodelovanja ali pomoči in/ali se pojavljajo nepravilnosti ali goljufije, brez nepotrebnega odlašanja obvesti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, o svojih ugotovitvah skupaj z objektivnimi informacijami ter na podlagi vseh ustreznih informacij in objektivnih ugotovitev začne posvetovanja v okviru navedenega odbora, da bi se sprejela rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici;

| (b) | če sta pogodbenici že začeli posvetovanja v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi in se nista uspeli dogovoriti o sprejemljivi rešitvi v treh mesecih po obvestilu, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega blaga; o začasni opustitvi je treba brez nepotrebnega odlašanja obvestiti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi; |
| --- | --- |

(b)

če sta pogodbenici že začeli posvetovanja v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi in se nista uspeli dogovoriti o sprejemljivi rešitvi v treh mesecih po obvestilu, lahko zadevna pogodbenica začasno opusti ustrezno preferencialno obravnavo zadevnega blaga; o začasni opustitvi je treba brez nepotrebnega odlašanja obvestiti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi;

| (c) | začasne opustitve na podlagi tega člena se omejijo le na tiste, ki so potrebne za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice. Veljajo največ šest mesecev in se lahko podaljšajo, če se ob izteku veljavnosti ni nič spremenilo glede pogojev, ki so privedli do prvotne opustitve. O njih potekajo redna posvetovanja v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, zlasti z namenom, da se odpravijo takoj, ko ni več pogojev za njihov obstoj. |
| --- | --- |

(c)

začasne opustitve na podlagi tega člena se omejijo le na tiste, ki so potrebne za zaščito finančnih interesov zadevne pogodbenice. Veljajo največ šest mesecev in se lahko podaljšajo, če se ob izteku veljavnosti ni nič spremenilo glede pogojev, ki so privedli do prvotne opustitve. O njih potekajo redna posvetovanja v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, zlasti z namenom, da se odpravijo takoj, ko ni več pogojev za njihov obstoj.

6.   Vsaka pogodbenica v skladu s svojimi notranjimi postopki objavi obvestila uvoznikom, ki se nanašajo na kakršno koli uradno obvestilo iz odstavka 5(a), odločitev iz odstavka 5(b) ter podaljšanje ali prenehanje iz odstavka 5(c).

Člen 35

Obravnava upravnih napak

V primeru napake pristojnih organov pri ustreznem vodenju preferencialnega sistema izvoza ter zlasti pri uporabi določb protokola I k temu sporazumu o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja, pri čemer zaradi te napake nastanejo posledice na področju uvoznih dajatev, lahko pogodbenica, ki se sooča s takimi posledicami, zaprosi Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, da preuči možnosti za sprejetje vseh ustreznih ukrepov za razrešitev položaja.

Člen 36

Sporazumi z drugimi državami

1.   Ta sporazum ne preprečuje ohranjanja ali vzpostavljanja carinskih unij, območij proste trgovine ali ureditev obmejnega prometa, če te niso v nasprotju s trgovinskimi dogovori iz tega sporazuma.

2.   Posvetovanja med pogodbenicama o sporazumih o vzpostavitvi carinskih unij, območij proste trgovine ali ureditev obmejnega prometa in o drugih pomembnih vprašanjih, povezanih s trgovinskimi politikami pogodbenic do tretjih držav na zahtevo katere koli od pogodbenic potekajo v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma. Posvetovanja se opravijo zlasti v primeru pristopa tretje države k EU, da se zagotovi upoštevanje obojestranskih interesov Unije in Gruzije, navedenih v tem sporazumu.

POGLAVJE 2

Trgovinska sredstva

Oddelek 1

Globalni zaščitni ukrepi

Člen 37

Splošne določbe

1.   Pogodbenici potrjujeta svoje pravice in obveznosti iz člena XIX GATT 1994 in Sporazuma o zaščitnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o zaščitnih ukrepih) in člena 5 Sporazuma o kmetijstvu iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o kmetijstvu).

2.   Za ta oddelek ne veljajo preferencialna pravila o poreklu, ki jih vzpostavlja poglavje 1 (Nacionalna obravnava in dostop do blagovnega trga) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

3.   Za določbe tega oddelka ne velja poglavje 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega Sporazuma.

Člen 38

Preglednost

1.   Pogodbenica, ki začne preiskavo v zvezi z zaščitnimi ukrepi, o tem obvesti drugo pogodbenico, če gre za njen bistven gospodarski interes.

2.   Ne glede na člen 37 tega sporazuma pogodbenica, ki začne preiskavo in namerava sprejeti zaščitne ukrepe, na zahtevo druge pogodbenice takoj pošlje ad hoc pisno obvestilo z vsemi zadevnimi informacijami, ki so pripeljale do začetka preiskave o zaščitnih ukrepih in do sprejetja zaščitnih ukrepov, kadar je to ustrezno vključno z informacijami o začetku preiskave v zvezi z zaščitnimi ukrepi, o predhodnih ugotovitvah in končnih ugotovitvah preiskave, ter drugi pogodbenici ponudi možnost posvetovanj.

3.   V tem členu se šteje, da ima pogodbenica bistven gospodarski interes, če je med petimi največjimi dobavitelji uvoženega izdelka v obdobju zadnjih treh let, merjeno bodisi po absolutnem obsegu bodisi po vrednosti.

Člen 39

Uporaba ukrepov

1.   Pogodbenici si bosta ob sprejemanju zaščitnih ukrepov prizadevali, da bodo ti sprejeti na način, ki bo najmanj vplival na njuno dvostransko trgovino.

2.   Za namene odstavka 1 tega člena velja, da pogodbenica, po mnenju katere so izpolnjene pravne zahteve za sprejetje dokončnih zaščitnih ukrepov in ki namerava sprejeti takšne ukrepe, o tem obvesti drugo pogodbenico in slednji ponudi možnost dvostranskih posvetovanj. Če se zadovoljiva rešitev ne doseže v 30 dneh od obvestila, lahko pogodbenica uvoznica sprejme ustrezne ukrepe za odpravo zadevnega problema.

Oddelek 2

Protidampinški in izravnalni ukrepi

Člen 40

Splošne določbe

1.   Pogodbenici obdržita svoje pravice in obveznosti iz člena VI GATT 1994, Sporazuma o izvajanju člena VI GATT 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Protidampinški sporazum) ter Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o subvencijah in izravnalnih ukrepih).

2.   Za ta oddelek ne veljajo preferencialna pravila o poreklu, ki jih vzpostavlja poglavje 1 (Nacionalna obravnava in dostop do blagovnega trga) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

3.   Za določbe tega oddelka ne velja poglavje 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega Sporazuma.

Člen 41

Preglednost

1.   Pogodbenici soglašata, da se protidampinški in izravnalni ukrepi uporabljajo v polni skladnosti z zahtevami iz Protidampinškega sporazuma in Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter da morajo temeljiti na pravičnem in preglednem sistemu.

2.   Pogodbenici neposredno po uvedbi začasnih ukrepov in pred končno določitvijo v celoti in smiselno razkrijeta vsa bistvena dejstva in pomisleke, na katerih temelji sklep o uvedbi ukrepov, brez poseganja v člen 6.5 Protidampinškega sporazuma in člen 12.4 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih. Razkritja so v pisni obliki, zainteresiranim stranem pa zagotavljajo dovolj časa za predložitev pripomb.

3.   Vsaki zainteresirani strani se omogoči, da izrazi svoja stališča med preiskavo v zvezi s protidampinško in protisubvencijsko dajatvijo, če to ne zavlačuje preiskave po nepotrebnem.

Člen 42

Upoštevanje javnega interesa

Pogodbenica ne sme uvesti protidampinških ali izravnalnih ukrepov, če je na podlagi informacij, razkritih v okviru preiskave, mogoče jasno skleniti, da uvedba takšnih ukrepov ni v javnem interesu. Obstoj javnega interesa se določa na podlagi ocene vseh različnih interesov, obravnavanih kot celota, vključno z interesi domače industrije, uporabnikov, potrošnikov in uvoznikov, če ti preiskovalnim organom predložijo zadevne informacije.

Člen 43

Pravilo nižje dajatve

Če se pogodbenica odloči uvesti začasno ali dokončno protidampinško ali izravnalno dajatev, stopnja take dajatve ne preseže stopnje dampinga ali celotnega zneska izravnalnih subvencij, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, vendar mora biti nižja od stopnje dampinga ali celotnega zneska izravnalnih subvencij, če je taka nižja dajatev primerna za odpravo škode za domačo industrijo.

POGLAVJE 3

Tehnične ovire v trgovini, standardizaciji, meroslovju, akreditaciji in ugotavljanju skladnosti

Člen 44

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   To poglavje se uporablja za pripravo, sprejetje in uporabo standardov, tehničnih predpisov in postopkov za ugotavljanje skladnosti, kot jih opredeljuje Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o tehničnih ovirah v trgovini), ki lahko vplivajo na blagovno menjavo med pogodbenicama.

2.   Ne glede na odstavek 1 se to poglavje ne uporablja za sanitarne in fitosanitarne ukrepe, kot so opredeljeni v Prilogi A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov iz Priloge 1A k Sporazumu STO (v nadaljnjem besedilu: Sporazum o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov), in tudi ne za specifikacije nabav, ki jih pripravijo javni organi za potrebe lastne proizvodnje ali porabe.

3.   V tem poglavju se uporablja opredelitev pojmov iz Priloge 1 k Sporazumu o tehničnih ovirah v trgovini.

Člen 45

Potrditev Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini

Pogodbenici potrjujeta svoje obstoječe medsebojne pravice in obveznosti v skladu s Sporazumom o tehničnih ovirah v trgovini, ki je smiselno vključen v ta sporazum in je njegov sestavni del.

Člen 46

Tehnično sodelovanje

1.   Pogodbenici okrepita sodelovanje na področju standardov, tehničnih predpisov, meroslovja, nadzora trga, akreditacije in sistemov za ugotavljanje skladnosti z namenom izboljšanja vzajemnega razumevanja njunih sistemov in olajšanja dostopa do njunih trgov. V ta namen lahko vzpostavita ureditvene dialoge na horizontalni in sektorski ravni.

2.   Pogodbenici v okviru dvostranskega sodelovanja skušata opredeliti, razviti in spodbujati pobude za olajševanje trgovine, ki med drugim lahko vključujejo:

| (a) | krepitev regulativnega sodelovanja prek izmenjave podatkov in izkušenj ter prek znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da se izboljša kakovost njunih tehničnih predpisov, standardov, nadzora trga, ugotavljanja skladnosti in akreditacije, ter da se učinkovito uporabijo regulativna sredstva; |
| --- | --- |

(a)

krepitev regulativnega sodelovanja prek izmenjave podatkov in izkušenj ter prek znanstvenega in tehničnega sodelovanja, da se izboljša kakovost njunih tehničnih predpisov, standardov, nadzora trga, ugotavljanja skladnosti in akreditacije, ter da se učinkovito uporabijo regulativna sredstva;

| (b) | pospeševanje in spodbujanje sodelovanja med njunimi javnimi in/ali zasebnimi organizacijami, odgovornimi za meroslovje, standardizacijo, nadzor blaga, ugotavljanje skladnosti in akreditacijo; |
| --- | --- |

(b)

pospeševanje in spodbujanje sodelovanja med njunimi javnimi in/ali zasebnimi organizacijami, odgovornimi za meroslovje, standardizacijo, nadzor blaga, ugotavljanje skladnosti in akreditacijo;

| (c) | spodbujanje razvoja kakovostne infrastrukture za standardizacijo, meroslovje, akreditacijo, ugotavljanje skladnosti in sistema nadzora trga v Gruziji; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje razvoja kakovostne infrastrukture za standardizacijo, meroslovje, akreditacijo, ugotavljanje skladnosti in sistema nadzora trga v Gruziji;

| (d) | spodbujanje udeležbe Gruzije pri delu sorodnih evropskih organizacij; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje udeležbe Gruzije pri delu sorodnih evropskih organizacij;

| (e) | iskanje rešitev za morebitne tehnične ovire v trgovini ter |
| --- | --- |

(e)

iskanje rešitev za morebitne tehnične ovire v trgovini ter

| (f) | prizadevanja za usklajevanje stališč v zvezi z zadevami skupnega interesa v mednarodni trgovini in regulativnih organizacijah, kot sta STO in Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (v nadaljevanju: UN/ECE), če je to primerno. |
| --- | --- |

(f)

prizadevanja za usklajevanje stališč v zvezi z zadevami skupnega interesa v mednarodni trgovini in regulativnih organizacijah, kot sta STO in Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (v nadaljevanju: UN/ECE), če je to primerno.

Člen 47

Približevanje tehničnih predpisov, standardov in ugotavljanje skladnosti

1.   Gruzija ob upoštevanju svojih prednostnih nalog v zvezi s približevanjem v različnih sektorjih sprejme potrebne ukrepe, da bi postopoma dosegla skladnost z Unijo na področju tehničnih predpisov, standardov, meroslovja, akreditacije in ugotavljanja skladnosti, s tem povezanih sistemov in sistema za nadzor trga ter si prizadeva slediti načelom in praksam, ki so zapisane v ustreznem pravnem redu Unije (okvirni seznam v Prilogi III-B k temu Sporazumu). Seznam ukrepov za približevanje je naveden v Prilogi III-A k temu Sporazumu, ki se lahko spremeni na podlagi odločitve Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma.

2.   Z namenom uresničitve teh ciljev Gruzija:

| (a) | ob upoštevanju svojih prednostnih nalog postopoma približa svojo zakonodajo ustreznemu pravnemu redu Unije ter |
| --- | --- |

(a)

ob upoštevanju svojih prednostnih nalog postopoma približa svojo zakonodajo ustreznemu pravnemu redu Unije ter

| (b) | uresničuje in ohranja raven upravne in institucionalne učinkovitosti, ki je potrebna za zagotavljanje učinkovitega in preglednega sistema, ki se zahteva za izvajanje tega poglavja. |
| --- | --- |

(b)

uresničuje in ohranja raven upravne in institucionalne učinkovitosti, ki je potrebna za zagotavljanje učinkovitega in preglednega sistema, ki se zahteva za izvajanje tega poglavja.

3.   Gruzija ne spremeni svoje horizontalne in sektorske zakonodaje na prednostnih področjih za približevanje, razen zaradi njenega postopnega približanja ustreznemu pravnemu redu Unije in zaradi ohranjanja takšne usklajenosti; ter obvesti Unijo o vseh tovrstnih spremembah svoje nacionalne zakonodaje.

4.   Gruzija zagotovi in poenostavi sodelovanje svojih zadevnih nacionalnih organov v evropskih in mednarodnih organizacijah za standardizacijo, pravno in temeljno meroslovje ter ugotavljanje skladnosti, vključno z akreditacijo v skladu z ustreznimi področji delovanja teh organov in statusom članstva, ki jim je na voljo.

5.   Gruzija si z namenom vključitve svojega sistema standardizacije po najboljših močeh prizadeva zagotoviti, da njen organ za standardizacijo:

| (a) | postopoma prenese korpus evropskih standardov (EN) v nacionalne standarde, vključno z usklajenimi evropskimi standardi, katerih prostovoljna raba se šteje za skladno z zakonodajo Unije, preneseno v gruzijsko zakonodajo; |
| --- | --- |

(a)

postopoma prenese korpus evropskih standardov (EN) v nacionalne standarde, vključno z usklajenimi evropskimi standardi, katerih prostovoljna raba se šteje za skladno z zakonodajo Unije, preneseno v gruzijsko zakonodajo;

| (b) | hkrati pa s tem prenosom umakne neskladne nacionalne standarde; |
| --- | --- |

(b)

hkrati pa s tem prenosom umakne neskladne nacionalne standarde;

| (c) | postopoma izpolni druge pogoje za polnopravno članstvo v evropskih organizacijah za standardizacijo. |
| --- | --- |

(c)

postopoma izpolni druge pogoje za polnopravno članstvo v evropskih organizacijah za standardizacijo.

Člen 48

Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov

Pogodbenici se lahko navsezadnje dogovorita, da se Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov doda kot protokol k temu sporazumu, ki v skladu z dogovorom zajema enega ali več sektorjev, potem ko Unija preveri, da so zadevna gruzijska sektorska in horizontalna zakonodaja, institucije in standardi v celoti približani zakonodaji, institucijam in standardom EU. Tak Sporazum o ugotavljanju skladnosti in prevzemanju industrijskih izdelkov bo določal, da blagovna menjava med pogodbenicama v sektorjih, ki jih zajema, poteka pod enakimi pogoji, kot za takšno blagovno menjavo veljajo med državami članicami.

Člen 49

Označevanje in etiketiranje

1.   Brez poseganja v določbe člena 47 in člena 48 tega sporazuma ter ob spoštovanju tehničnih predpisov v zvezi z zahtevami glede označevanja in etiketiranja pogodbenici ponovno potrdita načela iz poglavja 2.2 Sporazuma o tehničnih ovirah v trgovini, pri čemer se takšne zahteve ne pripravijo, sprejmejo ali uporabljajo z namenom ustvariti nepotrebne ovire za mednarodno trgovino oziroma s takšnim učinkom. V ta namen takšne zahteve glede označevanja in etiketiranja ne omejujejo trgovine bolj, kot je to potrebno za doseganje zakonitega cilja, pri čemer se upoštevajo tveganja, ki bi nastala zaradi neizpolnitve.

2.   Zlasti glede obveznega označevanja in etiketiranja se pogodbenici dogovorita:

| (a) | da si bosta prizadevali čim bolj zmanjšati svoje potrebe v zvezi z označevanjem in etiketiranjem, razen kolikor je to potrebno za prevzem pravnega reda Unije na tem področju ter za zaščito zdravja, varnosti ali okolja oziroma zaradi drugih razumnih razlogov s področja javnega reda; |
| --- | --- |

(a)

da si bosta prizadevali čim bolj zmanjšati svoje potrebe v zvezi z označevanjem in etiketiranjem, razen kolikor je to potrebno za prevzem pravnega reda Unije na tem področju ter za zaščito zdravja, varnosti ali okolja oziroma zaradi drugih razumnih razlogov s področja javnega reda;

| (b) | da pogodbenica lahko določi obliko etiketiranja ali označevanja, vendar ne zahteva odobritve, registracije ali certificiranja etiket ter |
| --- | --- |

(b)

da pogodbenica lahko določi obliko etiketiranja ali označevanja, vendar ne zahteva odobritve, registracije ali certificiranja etiket ter

| (c) | da pogodbenica ohrani pravico zahtevati navedbo informacij na etiketah ali oznakah v določenem jeziku. |
| --- | --- |

(c)

da pogodbenica ohrani pravico zahtevati navedbo informacij na etiketah ali oznakah v določenem jeziku.

POGLAVJE 4

Sanitarni in fitosanitarni ukrepi

Člen 50

Cilj

1.   Cilj tega poglavja je olajšati trgovanje med pogodbenicama s primarnimi proizvodi, za katere veljajo sanitarni in fitosanitarni ukrepi, vključno z vsemi ukrepi iz Priloge IV k temu sporazumu, ob tem pa varovati zdravje ljudi, živali in rastlin:

| (a) | z zagotovitvijo popolne preglednosti, kar zadeva ukrepe iz Priloge IV k temu sporazumu, ki se uporabljajo v trgovini; |
| --- | --- |

(a)

z zagotovitvijo popolne preglednosti, kar zadeva ukrepe iz Priloge IV k temu sporazumu, ki se uporabljajo v trgovini;

| (b) | s približevanjem gruzijskega zakonodajnega sistema s sistemom EU; |
| --- | --- |

(b)

s približevanjem gruzijskega zakonodajnega sistema s sistemom EU;

| (c) | s priznavanjem zdravstvenega stanja živali in rastlin pogodbenic ter z izvajanjem načela regionalizacije; |
| --- | --- |

(c)

s priznavanjem zdravstvenega stanja živali in rastlin pogodbenic ter z izvajanjem načela regionalizacije;

| (d) | z oblikovanjem mehanizma za priznavanje enakovrednosti ukrepov iz Priloge IV ki temu sporazumu, ki jih izvaja pogodbenica; |
| --- | --- |

(d)

z oblikovanjem mehanizma za priznavanje enakovrednosti ukrepov iz Priloge IV ki temu sporazumu, ki jih izvaja pogodbenica;

| (e) | z nadaljevanjem izvajanja Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; |
| --- | --- |

(e)

z nadaljevanjem izvajanja Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

| (f) | z oblikovanjem mehanizmov in postopkov za olajšanje trgovanja ter |
| --- | --- |

(f)

z oblikovanjem mehanizmov in postopkov za olajšanje trgovanja ter

| (g) | z izboljšanjem komunikacije in sodelovanja pogodbenic pri ukrepih iz Priloge IV k temu sporazumu. |
| --- | --- |

(g)

z izboljšanjem komunikacije in sodelovanja pogodbenic pri ukrepih iz Priloge IV k temu sporazumu.

2.   Cilj tega poglavja je tudi doseganje skupnega stališča pogodbenic o standardih dobrega počutja živali.

Člen 51

Večstranske obveznosti

Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje pravice in obveznosti po Sporazumu STO in zlasti Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov.

Člen 52

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za vse sanitarne in fitosanitarne ukrepe pogodbenic, ki lahko neposredno ali posredno vplivajo na trgovino med pogodbenicama, vključno z vsemi ukrepi, navedenimi v Prilogi IV k temu sporazumu. To področje uporabe ne vpliva na obseg približevanja iz člena 55 tega sporazuma.

Člen 53

Opredelitev pojmov

V tem poglavju se uporabljajo naslednje opredelitve:

| (1) | „sanitarni in fitosanitarni ukrepi“ pomeni ukrepe, kakor so opredeljeni v odstavku 1 Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; |
| --- | --- |

(1)

„sanitarni in fitosanitarni ukrepi“ pomeni ukrepe, kakor so opredeljeni v odstavku 1 Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

| (2) | „živali“ pomeni živali, kot so opredeljene v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali oziroma v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

(2)

„živali“ pomeni živali, kot so opredeljene v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali oziroma v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali;

| (3) | „živalski proizvodi“ pomeni izdelke živalskega izvora vključno s proizvodi iz vodnih živali, kakor so opredeljeni v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

(3)

„živalski proizvodi“ pomeni izdelke živalskega izvora vključno s proizvodi iz vodnih živali, kakor so opredeljeni v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali;

| (4) | „živalski stranski proizvodi, ki niso namenjeni prehrani ljudi“ pomeni cela telesa ali dele živali, proizvode živalskega izvora ali druge proizvode, pridobljene iz živali, ki niso namenjeni prehrani ljudi, kakor so navedeni v delu 2(II) Priloge IV-A k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(4)

„živalski stranski proizvodi, ki niso namenjeni prehrani ljudi“ pomeni cela telesa ali dele živali, proizvode živalskega izvora ali druge proizvode, pridobljene iz živali, ki niso namenjeni prehrani ljudi, kakor so navedeni v delu 2(II) Priloge IV-A k temu sporazumu;

| (5) | „rastline“ pomeni žive rastline in njihove opredeljene žive dele skupaj s semeni in genskim materialom:






  (a) | plodove v botaničnem smislu, razen shranjenih z globokim zamrzovanjem; |
| --- | --- | --- |

(5)

„rastline“ pomeni žive rastline in njihove opredeljene žive dele skupaj s semeni in genskim materialom:

(a)

plodove v botaničnem smislu, razen shranjenih z globokim zamrzovanjem;

| (b) | vrtnine, razen shranjene z globokim zamrzovanjem; |
| --- | --- |

(b)

vrtnine, razen shranjene z globokim zamrzovanjem;

| (c) | gomolje, stebelne gomolje, čebulice, korenike; |
| --- | --- |

(c)

gomolje, stebelne gomolje, čebulice, korenike;

| (d) | rezano cvetje; |
| --- | --- |

(d)

rezano cvetje;

| (e) | veje z listi; |
| --- | --- |

(e)

veje z listi;

| (f) | posekano drevje z listjem; |
| --- | --- |

(f)

posekano drevje z listjem;

| (g) | kulture rastlinskih tkiv; |
| --- | --- |

(g)

kulture rastlinskih tkiv;

| (h) | liste, listje; |
| --- | --- |

(h)

liste, listje;

| (i) | živ cvetni prah; ter |
| --- | --- |

(i)

živ cvetni prah; ter

| (j) | cepiče za okuliranje, potaknjence, cepiče; |
| --- | --- |

(j)

cepiče za okuliranje, potaknjence, cepiče;

| (6) | „rastlinski proizvodi“ pomeni proizvode rastlinskega porekla, nepredelane ali obdelane s preprostim postopkom, če to niso rastline, opredeljene v delu 3 Priloge IV-A k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(6)

„rastlinski proizvodi“ pomeni proizvode rastlinskega porekla, nepredelane ali obdelane s preprostim postopkom, če to niso rastline, opredeljene v delu 3 Priloge IV-A k temu sporazumu;

| (7) | „semena“ pomeni semena v botaničnem smislu, namenjena za sajenje; |
| --- | --- |

(7)

„semena“ pomeni semena v botaničnem smislu, namenjena za sajenje;

| (8) | „škodljivi organizmi“ so vsaka vrsta, sev ali biotip rastline, živali ali povzročitelja bolezni, ki je škodljiv za rastline ali rastlinske proizvode (škodljivci); |
| --- | --- |

(8)

„škodljivi organizmi“ so vsaka vrsta, sev ali biotip rastline, živali ali povzročitelja bolezni, ki je škodljiv za rastline ali rastlinske proizvode (škodljivci);

| (9) | „varovana območja“ pomeni območja v smislu člena 2(1)(h) Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti ali v smislu vsake določbe naslednice; |
| --- | --- |

(9)

„varovana območja“ pomeni območja v smislu člena 2(1)(h) Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti ali v smislu vsake določbe naslednice;

| (10) | „bolezen živali“ pomeni klinični ali patološki pojav okužbe pri živalih; |
| --- | --- |

(10)

„bolezen živali“ pomeni klinični ali patološki pojav okužbe pri živalih;

| (11) | „bolezni akvakultur“ pomeni klinične ali neklinične okužbe z enim ali več etioloških povzročiteljev bolezni, navedenih v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali; |
| --- | --- |

(11)

„bolezni akvakultur“ pomeni klinične ali neklinične okužbe z enim ali več etioloških povzročiteljev bolezni, navedenih v Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali;

| (12) | „okužba pri živalih“ pomeni situacijo, v kateri je pri živalih prisoten kužen povzročitelj bolezni, s kliničnim ali patološkim pojavom okužbe ali brez njega; |
| --- | --- |

(12)

„okužba pri živalih“ pomeni situacijo, v kateri je pri živalih prisoten kužen povzročitelj bolezni, s kliničnim ali patološkim pojavom okužbe ali brez njega;

| (13) | „standardi dobrega počutja živali“ pomeni standarde za zaščito živali, kakršne sta oblikovali in jih uporabljata pogodbenici in, ki so v skladu s standardi Mednarodne organizacije za zdravje živali, če je to primerno; |
| --- | --- |

(13)

„standardi dobrega počutja živali“ pomeni standarde za zaščito živali, kakršne sta oblikovali in jih uporabljata pogodbenici in, ki so v skladu s standardi Mednarodne organizacije za zdravje živali, če je to primerno;

| (14) | „ustrezna raven sanitarne in fitosanitarne zaščite“ pomeni ustrezno raven sanitarne in fitosanitarne zaščite, kakor je opredeljena v odstavku 5 Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; |
| --- | --- |

(14)

„ustrezna raven sanitarne in fitosanitarne zaščite“ pomeni ustrezno raven sanitarne in fitosanitarne zaščite, kakor je opredeljena v odstavku 5 Priloge A k Sporazumu o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

| (15) | „regija“ pomeni, kar zadeva zdravje živali, območje ali regijo, kakor sta opredeljena v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali, kar zadeva akvakulturo, pa območje, kakor je opredeljeno v mednarodnem Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali. V zvezi z Unijo izraz „ozemlje“ ali „država“ pomeni ozemlje Unije; |
| --- | --- |

(15)

„regija“ pomeni, kar zadeva zdravje živali, območje ali regijo, kakor sta opredeljena v Zoosanitarnem kodeksu za kopenske živali Mednarodne organizacije za zdravje živali, kar zadeva akvakulturo, pa območje, kakor je opredeljeno v mednarodnem Kodeksu zdravstvenega varstva vodnih živali Mednarodne organizacije za zdravje živali. V zvezi z Unijo izraz „ozemlje“ ali „država“ pomeni ozemlje Unije;

| (16) | „območje brez škodljivih organizmov“ pomeni območje, na katerem se znanstveno dokazano določen škodljiv organizem ne pojavlja in na katerem se, kadar je to ustrezno, takšno stanje uradno ohranja; |
| --- | --- |

(16)

„območje brez škodljivih organizmov“ pomeni območje, na katerem se znanstveno dokazano določen škodljiv organizem ne pojavlja in na katerem se, kadar je to ustrezno, takšno stanje uradno ohranja;

| (17) | „regionalizacija“ pomeni koncept regionalizacije, kakor je opisan v členu 6 Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; |
| --- | --- |

(17)

„regionalizacija“ pomeni koncept regionalizacije, kakor je opisan v členu 6 Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

| (18) | „pošiljka živali ali proizvodov živalskega izvora“ pomeni število živali ali količino proizvodov živalskega izvora iste vrste, zajetih v istem potrdilu ali dokumentu, prevažanih z istim prevoznim sredstvom, ki jih pošlje en pošiljatelj in izvirajo iz iste pogodbenice izvoznice ali regije take pogodbenice. Pošiljko živali lahko sestavlja en ali več primarnih proizvodov ali partij; |
| --- | --- |

(18)

„pošiljka živali ali proizvodov živalskega izvora“ pomeni število živali ali količino proizvodov živalskega izvora iste vrste, zajetih v istem potrdilu ali dokumentu, prevažanih z istim prevoznim sredstvom, ki jih pošlje en pošiljatelj in izvirajo iz iste pogodbenice izvoznice ali regije take pogodbenice. Pošiljko živali lahko sestavlja en ali več primarnih proizvodov ali partij;

| (19) | „pošiljka rastlin ali rastlinskih proizvodov“ pomeni količino rastlin, rastlinskih proizvodov in/ali drugega blaga, ki se premeščajo iz ene pogodbenice v drugo in za katere, kadar se to zahteva, velja eno samo fitosanitarno spričevalo. Pošiljko živali lahko sestavlja en ali več primarnih proizvodov ali partij; |
| --- | --- |

(19)

„pošiljka rastlin ali rastlinskih proizvodov“ pomeni količino rastlin, rastlinskih proizvodov in/ali drugega blaga, ki se premeščajo iz ene pogodbenice v drugo in za katere, kadar se to zahteva, velja eno samo fitosanitarno spričevalo. Pošiljko živali lahko sestavlja en ali več primarnih proizvodov ali partij;

| (20) | „partija“ pomeni število ali enote iste vrste blaga, razpoznavnega po homogenosti sestave in izvoru, in sestavlja del pošiljke; |
| --- | --- |

(20)

„partija“ pomeni število ali enote iste vrste blaga, razpoznavnega po homogenosti sestave in izvoru, in sestavlja del pošiljke;

| (21) | „enakovrednost za namen trgovanja“ (v nadaljnjem besedilu: „enakovrednost“) pomeni, da ukrepi iz Priloge IV k temu sporazumu, ki se uporabljajo v pogodbenici izvoznici, ne glede na to ali se razlikujejo od ukrepov iz navedene priloge, ki se uporabljajo v pogodbenici uvoznici ali ne, objektivno dosegajo primerno raven zaščite pogodbenice uvoznice ali sprejemljivo raven tveganja; |
| --- | --- |

(21)

„enakovrednost za namen trgovanja“ (v nadaljnjem besedilu: „enakovrednost“) pomeni, da ukrepi iz Priloge IV k temu sporazumu, ki se uporabljajo v pogodbenici izvoznici, ne glede na to ali se razlikujejo od ukrepov iz navedene priloge, ki se uporabljajo v pogodbenici uvoznici ali ne, objektivno dosegajo primerno raven zaščite pogodbenice uvoznice ali sprejemljivo raven tveganja;

| (22) | „sektor“ pomeni proizvodno in trgovinsko strukturo za proizvod ali kategorijo proizvodov v pogodbenici; |
| --- | --- |

(22)

„sektor“ pomeni proizvodno in trgovinsko strukturo za proizvod ali kategorijo proizvodov v pogodbenici;

| (23) | „podsektor“ pomeni dobro opredeljen in nadzorovan del sektorja; |
| --- | --- |

(23)

„podsektor“ pomeni dobro opredeljen in nadzorovan del sektorja;

| (24) | „primarni proizvod“ pomeni izdelke ali drugo blago, navedene pod točkami od 2 do 7; |
| --- | --- |

(24)

„primarni proizvod“ pomeni izdelke ali drugo blago, navedene pod točkami od 2 do 7;

| (25) | „posebno uvozno dovoljenje“ pomeni uradno dovoljenje, ki ga pristojni organi pogodbenice uvoznice vnaprej izdajo posameznemu uvozniku in v katerem so določeni pogoji za uvoz ene same ali več pošiljk primarnega proizvoda iz pogodbenice izvoznice, na področju uporabe tega poglavja; |
| --- | --- |

(25)

„posebno uvozno dovoljenje“ pomeni uradno dovoljenje, ki ga pristojni organi pogodbenice uvoznice vnaprej izdajo posameznemu uvozniku in v katerem so določeni pogoji za uvoz ene same ali več pošiljk primarnega proizvoda iz pogodbenice izvoznice, na področju uporabe tega poglavja;

| (26) | „delovni dnevi“ pomeni vse dneve v tednu, razen nedelje, sobote in državnih praznikov posamezne pogodbenice; |
| --- | --- |

(26)

„delovni dnevi“ pomeni vse dneve v tednu, razen nedelje, sobote in državnih praznikov posamezne pogodbenice;

| (27) | „inšpekcijski pregled“ pomeni pregled katerega koli vidika krme, živil, zdravja živali in dobrega počutja živali, s katerim se ugotovi, ali je zadevni vidik v skladu z zakonskimi zahtevami o krmi in živilih ter pravili o zdravju in dobrem počutju živali; |
| --- | --- |

(27)

„inšpekcijski pregled“ pomeni pregled katerega koli vidika krme, živil, zdravja živali in dobrega počutja živali, s katerim se ugotovi, ali je zadevni vidik v skladu z zakonskimi zahtevami o krmi in živilih ter pravili o zdravju in dobrem počutju živali;

| (28) | „inšpekcijski pregled rastlin“ pomeni uraden vizualen pregled rastlin, rastlinskih proizvodov in drugega nadzorovanega blaga, da se ugotovi morebitna prisotnost škodljivih organizmov in/ali skladnost s fitosanitarnimi predpisi; |
| --- | --- |

(28)

„inšpekcijski pregled rastlin“ pomeni uraden vizualen pregled rastlin, rastlinskih proizvodov in drugega nadzorovanega blaga, da se ugotovi morebitna prisotnost škodljivih organizmov in/ali skladnost s fitosanitarnimi predpisi;

| (29) | „preverjanje“ pomeni ugotavljanje, ali so izpolnjene določene zahteve, in sicer s pregledom in preučevanjem objektivnih dokazov. |
| --- | --- |

(29)

„preverjanje“ pomeni ugotavljanje, ali so izpolnjene določene zahteve, in sicer s pregledom in preučevanjem objektivnih dokazov.

Člen 54

Pristojni organi

Pogodbenici se na prvem srečanju Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe iz člena 65 tega sporazuma medsebojno obvestita o strukturi, organizaciji in razmejitvi pristojnosti svojih pristojnih organov. Pogodbenici se medsebojno obveščata o kakršni koli spremembi v zvezi z navedenimi pristojnimi organi, ki se nanaša na strukturo, organizacijo in delitev pristojnosti, vključno s kontaktnimi točkami.

Člen 55

Postopno približevanje

1.   Gruzija nadaljuje s postopnim približevanjem svojih sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ukrepov za dobro počutje živali ter drugih zakonodajnih ukrepov, kakor so opredeljeni v Prilogi IV k temu sporazumu, ukrepom Unije v skladu z načeli in postopkom iz Priloge XI k temu sporazumu.

2.   Pogodbenici sodelujeta pri postopnem približevanju in izgradnji zmogljivosti.

3.   Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe redno spremlja izvajanje procesa približevanja, določenega v Prilogi XI k temu sporazumu, da zagotovi potrebna priporočila o približevanju.

4.   Gruzijski organi najpozneje šest mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma predložijo seznam sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, ukrepov za dobro počutje živali in drugih zakonodajnih ukrepov EU, kot so opredeljeni v Prilogi IV k temu sporazumu, katerim bodo ti organi približali nacionalne ukrepe. Seznam se razdeli v prednostna področja, v okviru katerih se trgovanje z določenim primarnim proizvodom ali skupino primarnih proizvodov s približevanjempoenostavi. Navedeni seznam približevanja ima vlogo referenčnega dokumenta za izvajanje tega poglavja.

Člen 56

Priznavanje zdravstvenega statusa ozemlja ali regije glede živali in škodljivih organizmov ter regionalnih razmer za potrebe trgovine

1.   Za živalske bolezni in infekcije pri živalih (skupaj z zoonozo) velja:

| (a) | pogodbenica uvoznica za potrebe trgovanja pogodbenici izvoznici ali njenim regijam prizna status zdravstvenega stanja živali v skladu s postopkom iz Priloge VI k temu sporazumu za živalske bolezni, opredeljene v Prilogi V-A k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

pogodbenica uvoznica za potrebe trgovanja pogodbenici izvoznici ali njenim regijam prizna status zdravstvenega stanja živali v skladu s postopkom iz Priloge VI k temu sporazumu za živalske bolezni, opredeljene v Prilogi V-A k temu sporazumu;

| (b) | kadar pogodbenica meni, da ima za svoje ozemlje ali regijo poseben status za določeno živalsko bolezen, razen tistih iz Priloge V-A k temu sporazumu, lahko zahteva priznanje tega statusa v skladu s postopkom, določenim v delu C Priloge VI k temu sporazumu. S tem v zvezi lahko pogodbenica uvoznica zahteva jamstva za uvoz živih živali in proizvodov živalskega izvora, ki jim je priložena pojasnjevalna opomba in so ustrezna za dogovorjeni status pogodbenic; |
| --- | --- |

(b)

kadar pogodbenica meni, da ima za svoje ozemlje ali regijo poseben status za določeno živalsko bolezen, razen tistih iz Priloge V-A k temu sporazumu, lahko zahteva priznanje tega statusa v skladu s postopkom, določenim v delu C Priloge VI k temu sporazumu. S tem v zvezi lahko pogodbenica uvoznica zahteva jamstva za uvoz živih živali in proizvodov živalskega izvora, ki jim je priložena pojasnjevalna opomba in so ustrezna za dogovorjeni status pogodbenic;

| (c) | pogodbenici kot osnovo za trgovanje med njima priznavata status ozemelj ali regij ali status v sektorju ali podsektorju pogodbenic, povezan z razširjenostjo ali posledicami živalske bolezni, razen tistih iz Priloge V-A k temu sporazumu, ali infekcij pri živalih in/ali s tem povezanimi tveganji, če je to primerno, kot ga opredeljuje Mednarodna organizacija za zdravje živali. pogodbenica uvoznica lahko zahteva jamstva za uvoz živih živali in proizvodov živalskega izvora, ki so primerna za opredeljeni status v skladu s priporočili Mednarodne organizacije za varstvo živali, ter |
| --- | --- |

(c)

pogodbenici kot osnovo za trgovanje med njima priznavata status ozemelj ali regij ali status v sektorju ali podsektorju pogodbenic, povezan z razširjenostjo ali posledicami živalske bolezni, razen tistih iz Priloge V-A k temu sporazumu, ali infekcij pri živalih in/ali s tem povezanimi tveganji, če je to primerno, kot ga opredeljuje Mednarodna organizacija za zdravje živali. pogodbenica uvoznica lahko zahteva jamstva za uvoz živih živali in proizvodov živalskega izvora, ki so primerna za opredeljeni status v skladu s priporočili Mednarodne organizacije za varstvo živali, ter

| (d) | brez poseganja v člene 58, 60 in 64 tega sporazuma ter če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva podpornih ali dodatnih informacij ali posvetov in/ali preverjanja, vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje na podlagi določb točk (a), (b) in (c) tega odstavka. |
| --- | --- |

(d)

brez poseganja v člene 58, 60 in 64 tega sporazuma ter če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva podpornih ali dodatnih informacij ali posvetov in/ali preverjanja, vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje na podlagi določb točk (a), (b) in (c) tega odstavka.

2.   Za škodljive organizme velja:

| (a) | pogodbenici za potrebe trgovanja priznavata status glede škodljivih organizmov, opredeljenih v Prilogi V-B k temu sporazumu, kakor je določen v Prilogi VI-B, ter |
| --- | --- |

(a)

pogodbenici za potrebe trgovanja priznavata status glede škodljivih organizmov, opredeljenih v Prilogi V-B k temu sporazumu, kakor je določen v Prilogi VI-B, ter

| (b) | brez poseganja v člene 58, 60 in 64 tega sporazuma ter če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva podpornih ali dodatnih informacij ali posvetovanj in/ali preverjanja, vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje na podlagi določbe točke (a) tega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

brez poseganja v člene 58, 60 in 64 tega sporazuma ter če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva podpornih ali dodatnih informacij ali posvetovanj in/ali preverjanja, vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje na podlagi določbe točke (a) tega odstavka.

3.   Pogodbenici priznavata pojma regionalizacije in območij brez škodljivih organizmov, kot ju opredeljujejo zadevna mednarodna konvencija o varstvu rastlin (IPPC) iz leta 1997 ter mednarodni standardi za fitosanitarne ukrepe (v nadaljnjem besedilu: ISPM) Organizacije za prehrano in kmetijstvo, ter pojem varovanih območij v skladu z Direktivo 2000/29/ES in soglašata o njihovi uporabi v trgovini med njima.

4.   Pogodbenici soglašata, da se sklepi o regionalizaciji za bolezni živali in rib iz Priloge V-A k temu sporazumu ter za škodljive organizme iz Priloge V-B k temu sporazumu sprejmejo v skladu z določbami delov A in B Priloge VI k temu sporazumu.

5.   Glede bolezni živali v skladu z določbami člena 58 tega sporazuma pogodbenica izvoznica, ki od pogodbenice uvoznice zahteva priznanje svojega sklepa o regionalizaciji, to obvesti o svojih ukrepih s popolnimi pojasnili in podpornimi podatki za svoje določitve in odločitve. Brez poseganja v člen 59 tega sporazuma, in če pogodbenica uvoznica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva dodatnih informacij ali posvetovanj in/ali preverjanja v 15 delovnih dneh po prejetju obvestila, tako sporočen sklep velja za sprejet.

Posvetovanja iz prvega pododstavka tega odstavka potekajo v skladu s členom 59(3) tega sporazuma. Pogodbenica uvoznica dodatne informacije oceni v 15 delovnih dneh po njihovem prejetju. Preverjanje iz prvega pododstavka tega odstavka se izvaja v skladu s členom 62 tega sporazuma in v 25 delovnih dneh po prejetju zahtevka za preverjanje.

6.   Glede škodljivih organizmov vsaka pogodbenica zagotovi, da se pri trgovini z rastlinami, rastlinskimi proizvodi in drugim blagom ustrezno upošteva status škodljivih organizmov na območju, ki ga druga pogodbenica priznava kot varovano območje ali kot območje brez škodljivih organizmov. Pogodbenica, ki od druge pogodbenice zahteva priznanje svojega območja brez škodljivih organizmov, jo obvesti o svojih ukrepih ter na zahtevo predloži popolna pojasnila in podporne podatke za njegovo ustanovitev in ohranjanje, pri čemer upošteva ustrezne standarde FAO ali standarde Mednarodne konvencije o varstvu rastlin, vključno z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe. Brez poseganja v člen 64 tega sporazuma ter če pogodbenica izrecno ne nasprotuje in ne zahteva dodatnih informacij, posvetovanj in/ali preverjanja v treh mesecih po obvestilu, tako sporočen sklep o regionalizaciji območja brez škodljivih organizmov velja za sprejetega.

Posvetovanja iz prvega pododstavka tega odstavka potekajo v skladu s členom 59(3) tega sporazuma. Pogodbenica uvoznica dodatne informacije oceni v treh mesecih po prejetju teh informacij. Preverjanje iz prvega pododstavka tega odstavka se izvaja v skladu s členom 62 tega sporazuma in v 12 mesecih po prejetju zahtevka za preverjanje, ob upoštevanju bioloških lastnosti škodljivega organizma in zadevnega posevka.

7.   Po dokončanju postopkov iz odstavkov od 4 do 6 in brez poseganja v člen 64 tega sporazuma vsaka pogodbenica brez nepotrebnega odlašanja sprejme potrebne zakonodajne in upravne ukrepe, s katerimi omogoči trgovanje.

8.   Pogodbenici se lahko udeležita nadaljnjih razprav glede vprašanja kompartmentalizacije.

Člen 57

Priznanje enakovrednosti

1.   Enakovrednost se lahko prizna za:

| (a) | posamezen ukrep; |
| --- | --- |

(a)

posamezen ukrep;

| (b) | skupino ukrepov; ali |
| --- | --- |

(b)

skupino ukrepov; ali

| (c) | sistem, ki velja za sektor, podsektor, primarne proizvode ali skupine primarnih proizvodov. |
| --- | --- |

(c)

sistem, ki velja za sektor, podsektor, primarne proizvode ali skupine primarnih proizvodov.

2.   Pri priznavanju enakovrednosti pogodbenici uporabljata postopek iz odstavka 3 tega člena. Ta postopek zajema objektiven dokaz enakovrednosti s strani pogodbenice izvoznice in objektivno oceno zahtevka s strani pogodbenice uvoznice. Ta ocena lahko vključuje inšpekcijske preglede ali preverjanja.

3.   Na zahtevo pogodbenice izvoznice v zvezi s priznanjem enakovrednosti, kot je določena v odstavku 1 tega člena, pogodbenici nemudoma, najpozneje pa v treh mesecih po tem, ko pogodbenica uvoznica prejme tak zahtevek, začneta posvetovalni postopek, ki vključuje korake iz Priloge VIII k temu sporazumu. Če pa pogodbenica izvoznica vloži več zahtevkov, se pogodbenici na zahtevo pogodbenice uvoznice v okviru Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe iz člena 65 tega sporazuma dogovorita o časovnem razporedu, po katerem začneta in izvedeta postopek iz tega odstavka.

4.   Gruzija Unijo nemudoma obvesti o ukrepu, skupini ukrepov ali sistemu, kakor so opredeljeni v odstavku 1 tega člena, glede katerih je bilo doseženo približanje na podlagi spremljanja iz člena 55(3). Navedeno dejanje je podlaga za zahtevek Gruzije, da začne postopek priznavanja enakovrednosti zadevnih ukrepov, kakor je določen v odstavku 3 tega člena.

5.   Razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače, pogodbenica uvoznica dokonča postopek priznavanja enakovrednosti iz odstavka 3 tega člena v 360 dneh po tem, ko je od pogodbenice izvoznice prejela zahtevek, skupaj s spisom, ki dokazuje enakovrednost. Ta časovni rok se lahko podaljša za sezonske posevke, ko je upravičeno z oceno počakati, da se omogoči preverjanje v primernem obdobju rasti posevka.

6.   Pogodbenica uvoznica enakovrednost rastlin, rastlinskih proizvodov in drugega blaga ugotavlja v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe.

7.   Pogodbenica uvoznica lahko umakne ali začasno opusti enakovrednost, če ena od pogodbenic spremeni ukrepe, ki vplivajo na enakovrednost, pod pogojem, da je upoštevan naslednji postopek:

| (a) | v skladu z določbami iz člena 58(2) tega sporazuma pogodbenica izvoznica pogodbenico uvoznico obvesti o vsakem predlogu spremembe svojih ukrepov, za katere se priznava enakovrednost ukrepov, in verjetnem učinku predlaganih ukrepov na priznano enakovrednost. V 30 delovnih dneh po prejetju teh informacij pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico obvesti, ali se na podlagi predlaganih ukrepov enakovrednost priznava še naprej ali ne; |
| --- | --- |

(a)

v skladu z določbami iz člena 58(2) tega sporazuma pogodbenica izvoznica pogodbenico uvoznico obvesti o vsakem predlogu spremembe svojih ukrepov, za katere se priznava enakovrednost ukrepov, in verjetnem učinku predlaganih ukrepov na priznano enakovrednost. V 30 delovnih dneh po prejetju teh informacij pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico obvesti, ali se na podlagi predlaganih ukrepov enakovrednost priznava še naprej ali ne;

| (b) | v skladu z določbami iz člena 58(2) tega sporazuma pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico brez odlašanja obvesti o vsakem predlogu spremembe svojih ukrepov, na katerih je temeljilo priznavanje enakovrednosti, in verjetnem učinku predlaganih ukrepov na priznano enakovrednost. Če pogodbenica uvoznica enakovrednosti ne prizna več, se lahko pogodbenici dogovorita o pogojih za vnovičen začetek postopka iz odstavka 3 tega člena na podlagi predlaganih ukrepov. |
| --- | --- |

(b)

v skladu z določbami iz člena 58(2) tega sporazuma pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico brez odlašanja obvesti o vsakem predlogu spremembe svojih ukrepov, na katerih je temeljilo priznavanje enakovrednosti, in verjetnem učinku predlaganih ukrepov na priznano enakovrednost. Če pogodbenica uvoznica enakovrednosti ne prizna več, se lahko pogodbenici dogovorita o pogojih za vnovičen začetek postopka iz odstavka 3 tega člena na podlagi predlaganih ukrepov.

8.   Priznavanje, začasna opustitev ali umik enakovrednosti je zgolj na strani pogodbenice uvoznice, ki ravna v skladu s svojim upravnim in zakonodajnim okvirom. Navedena pogodbenica pogodbenici izvoznici predloži popolno pojasnilo v pisni obliki in podporne podatke, uporabljene za namere in odločitve, ki jih zajema ta člen. V primeru nepriznavanja, začasne opustitve ali umika enakovrednosti pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici navede zahtevane pogoje, na podlagi katerih se lahko znova začne postopek iz odstavka 3.

9.   Brez poseganja v člen 64 tega sporazuma pogodbenica uvoznica ne sme umakniti ali začasno opustiti enakovrednosti, preden začnejo veljati predlagani novi ukrepi katere koli pogodbenice.

10.   Če pogodbenica uvoznica uradno prizna enakovrednost na podlagi posvetovalnega postopka iz Priloge VIII k temu sporazumu, Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe v skladu s postopkom iz člena 65(5) tega sporazuma razglasi priznanje enakovrednosti v trgovini med pogodbenicama. Navedena odločitev zagotovi tudi zmanjšanje obsega fizičnih pregledov na mejah, poenostavljena potrdila in postopke za predhodno uvrstitev na seznam za poslovne enote, če je primerno.

Status priznavanja enakovrednosti se navede v Prilogi XII k temu sporazumu.

Člen 58

Preglednost in izmenjava informacij

1.   Brez poseganja v člen 59 tega sporazuma pogodbenici sodelujeta pri izboljševanju vzajemnega razumevanja svojih struktur za uradni nadzor in mehanizmov za uporabo ukrepov iz Priloge IV k temu sporazumu ter delovanja takih struktur in mehanizma. To se lahko med drugim doseže s poročili mednarodnih revizij, ko so ta objavljena, pogodbenici pa si lahko izmenjata informacije o rezultatih takih revizij oziroma druge informacije, kot je ustrezno.

2.   V okviru približevanja zakonodaje iz člena 55 tega sporazuma ali priznavanja enakovrednosti iz člena 57 tega sporazuma se pogodbenici medsebojno obveščata o zakonodajnih ali drugih postopkovnih spremembah, sprejetih na zadevnih področjih.

3.   Unija v tem okviru pravočasno obvesti Gruzijo o spremembah zakonodaje Unije, da ji omogoči preučitev temu primerne spremembe njene zakonodaje.

Za olajšanje prenosa zakonodajnih dokumentov na zahtevo ene od pogodbenic je treba vzpostaviti potrebno raven sodelovanja.

V ta namen se pogodbenici medsebojno obvestita o svojih kontaktnih točkah. Pogodbenici se medsebojno obvestita tudi o vseh morebitnih spremembah glede teh kontaktnih točk.

Člen 59

Obvestilo, posvetovanje in olajšanje komunikacije

1.   Vsaka pogodbenica v dveh delovnih dneh pisno obvesti drugo pogodbenico o vsaki hudi ali utemeljeni nevarnosti za zdravje ljudi, živali ali rastlin, skupaj z nujnimi primeri nadzora nad živili ali okoliščinami, ko obstaja jasna nevarnost hudih zdravstvenih posledic, povezanih z uživanjem proizvodov živalskega izvora ali rastlinskih proizvodov, in zlasti o:

| (a) | vsakršnih ukrepih, ki vplivajo na sklepe o regionalizaciji iz člena 56 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

vsakršnih ukrepih, ki vplivajo na sklepe o regionalizaciji iz člena 56 tega sporazuma;

| (b) | prisotnosti ali razvoju katere koli živalske bolezni, naštete v Prilogi V-A k temu sporazumu, ali nadzorovanega škodljivega organizma s seznama iz Priloge V-B k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(b)

prisotnosti ali razvoju katere koli živalske bolezni, naštete v Prilogi V-A k temu sporazumu, ali nadzorovanega škodljivega organizma s seznama iz Priloge V-B k temu sporazumu;

| (c) | izsledkih epidemiološkega pomena ali pomembnih povezanih tveganjih glede živalskih bolezni in škodljivih organizmov, ki niso na seznamu v Prilogi V-A in Prilogi VI-B k temu sporazumu, ali ki so nove živalske bolezni ali škodljivi organizmi, ter |
| --- | --- |

(c)

izsledkih epidemiološkega pomena ali pomembnih povezanih tveganjih glede živalskih bolezni in škodljivih organizmov, ki niso na seznamu v Prilogi V-A in Prilogi VI-B k temu sporazumu, ali ki so nove živalske bolezni ali škodljivi organizmi, ter

| (d) | vsakršnih dodatnih ukrepih, ki presegajo osnovne zahteve, ki se uporabljajo za njune siceršnje ukrepe, sprejete za nadzor ali izkoreninjenje živalskih bolezni ali škodljivih organizmov ali varovanje javnega zdravja ali zdravja rastlin, ter vsakršnih spremembah profilaktičnih ukrepov, skupaj s politiko cepljenja. |
| --- | --- |

(d)

vsakršnih dodatnih ukrepih, ki presegajo osnovne zahteve, ki se uporabljajo za njune siceršnje ukrepe, sprejete za nadzor ali izkoreninjenje živalskih bolezni ali škodljivih organizmov ali varovanje javnega zdravja ali zdravja rastlin, ter vsakršnih spremembah profilaktičnih ukrepov, skupaj s politiko cepljenja.

2.   Obvestila se pošiljajo v pisni obliki kontaktnim točkam iz člena 58(1) tega sporazuma.

Pisno obvestilo pomeni obvestilo po pošti, prek telefaksa ali elektronske pošte.

3.   Kadar pogodbenica izrazi resno zaskrbljenost zaradi nevarnosti za zdravje ljudi, živali ali rastlin, se na zahtevo te pogodbenice čim prej skliče posvet, v vsakem primeru pa v 15 delovnih dneh od datuma navedene zahteve. V takšnih okoliščinah si vsaka pogodbenica prizadeva zagotoviti vse potrebne informacije, da se izogne motnjam v trgovanju, in doseči vzajemno sprejemljivo rešitev, skladno z zaščito zdravja ljudi živali ali rastlin.

4.   Na zahtevo pogodbenice se čim prej skliče posvet o dobrem počutju živali, v vsakem primeru pa v 20 delovnih dneh od datuma obvestila. V takšnih okoliščinah si vsaka pogodbenica prizadeva zagotoviti vse zahtevane informacije.

5.   Na zahtevo pogodbenice posvetovanja iz odstavkov 3 in 4 tega člena potekajo prek video ali avdio konference. Pogodbenica, ki to zahteva, zagotovi pripravo zapisnika posveta, ki ga pogodbenici uradno odobrita. Za namen te odobritve se uporabljajo določbe člena 58(3) tega sporazuma.

6.   Sistem hitrega obveščanja in mehanizem zgodnjega opozarjanja, ki ju pogodbenici skupaj uporabljata za vse morebitne veterinarske in fitosanitarne nujne primere, bosta začela delovati v poznejši fazi, potem ko bo Gruzija uveljavila potrebno zakonodajo s tega področja in ustvarila pogoje za njuno pravilno delovanje na terenu.

Člen 60

Pogoji trgovanja

1.   Uvozni pogoji pred priznanjem enakovrednosti:

| (a) | Pogodbenici se dogovorita, da za uvoz katerega koli primarnega proizvoda iz Priloge IV-A in Priloge IV-C(2) in (3) k temu sporazumu veljajo pogoji pred priznanjem enakovrednosti. Brez poseganja v sklepe, sprejete na podlagi člena 56 tega sporazuma, uvozni pogoji pogodbenice uvoznice veljajo za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice. Ob začetku veljavnosti tega sporazuma in v skladu z določbami iz člena 58 tega sporazuma pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico obvesti o svojih zdravstvenih in/ali fitosanitarnih uvoznih zahtevah za primarne proizvode iz Priloge IV-A in Priloge IV-C k temu sporazumu. Te informacije vključujejo tudi ustrezne vzorce uradnih spričeval, izjav ali trgovinskih dokumentov, kakor jih določa pogodbenica uvoznica, ter |
| --- | --- |

(a)

Pogodbenici se dogovorita, da za uvoz katerega koli primarnega proizvoda iz Priloge IV-A in Priloge IV-C(2) in (3) k temu sporazumu veljajo pogoji pred priznanjem enakovrednosti. Brez poseganja v sklepe, sprejete na podlagi člena 56 tega sporazuma, uvozni pogoji pogodbenice uvoznice veljajo za celotno ozemlje pogodbenice izvoznice. Ob začetku veljavnosti tega sporazuma in v skladu z določbami iz člena 58 tega sporazuma pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico obvesti o svojih zdravstvenih in/ali fitosanitarnih uvoznih zahtevah za primarne proizvode iz Priloge IV-A in Priloge IV-C k temu sporazumu. Te informacije vključujejo tudi ustrezne vzorce uradnih spričeval, izjav ali trgovinskih dokumentov, kakor jih določa pogodbenica uvoznica, ter

| (b) | (i) | kakršna koli sprememba ali predlagana sprememba pogojev iz odstavka 1(a) tega člena je usklajena z ustreznimi postopki obveščanja iz Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov; |
| --- | --- | --- |

(b)

(i)

kakršna koli sprememba ali predlagana sprememba pogojev iz odstavka 1(a) tega člena je usklajena z ustreznimi postopki obveščanja iz Sporazuma o uporabi sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov;

| (ii) | brez poseganja v določbe člena 64 tega sporazuma pogodbenica uvoznica pri določanju začetka veljavnosti spremenjenih pogojev iz odstavka 1(a) tega člena upošteva prevozni čas med pogodbenicama ter |
| --- | --- |

(ii)

brez poseganja v določbe člena 64 tega sporazuma pogodbenica uvoznica pri določanju začetka veljavnosti spremenjenih pogojev iz odstavka 1(a) tega člena upošteva prevozni čas med pogodbenicama ter

| (iii) | če pogodbenica uvoznica ne izpolni zahtev za obveščanje iz odstavka 1(a) tega člena, v 30 dneh od začetka veljavnosti spremenjenih uvoznih pogojev še naprej sprejema spričevala ali potrdila, ki jamčijo prej veljavne pogoje. |
| --- | --- |

(iii)

če pogodbenica uvoznica ne izpolni zahtev za obveščanje iz odstavka 1(a) tega člena, v 30 dneh od začetka veljavnosti spremenjenih uvoznih pogojev še naprej sprejema spričevala ali potrdila, ki jamčijo prej veljavne pogoje.

2.   Uvozni pogoji po priznanju enakovrednosti

| (a) | V 90 dneh po sprejetju sklepa o priznanju enakovrednosti iz člena 57(10) tega sporazuma pogodbenici sprejmeta potrebne zakonodajne in upravne ukrepe za izvajanje priznavanja enakovrednosti, da na tej podlagi omogočita medsebojno trgovanje s primarnimi proizvodi iz Priloge IV-A in Priloge IV-C(2) in (3) k temu sporazumu. Za te primarne proizvode lahko vzorec uradnega spričevala ali uradnega dokumenta, ki ga zahteva pogodbenica uvoznica, takrat zamenja spričevalo, sestavljeno, kakor določa Priloga X-B k temu sporazumu. |
| --- | --- |

(a)

V 90 dneh po sprejetju sklepa o priznanju enakovrednosti iz člena 57(10) tega sporazuma pogodbenici sprejmeta potrebne zakonodajne in upravne ukrepe za izvajanje priznavanja enakovrednosti, da na tej podlagi omogočita medsebojno trgovanje s primarnimi proizvodi iz Priloge IV-A in Priloge IV-C(2) in (3) k temu sporazumu. Za te primarne proizvode lahko vzorec uradnega spričevala ali uradnega dokumenta, ki ga zahteva pogodbenica uvoznica, takrat zamenja spričevalo, sestavljeno, kakor določa Priloga X-B k temu sporazumu.

| (b) | Dejavnosti trgovine s primarnimi proizvodi v sektorjih ali podsektorjih, v katerih kot enakovredni niso priznani vsi ukrepi, se nadaljujejo na podlagi izpolnjevanja pogojev iz odstavka 1(a) tega člena. Na zahtevo pogodbenice izvoznice se uporabljajo določbe iz odstavka 5 tega člena. |
| --- | --- |

(b)

Dejavnosti trgovine s primarnimi proizvodi v sektorjih ali podsektorjih, v katerih kot enakovredni niso priznani vsi ukrepi, se nadaljujejo na podlagi izpolnjevanja pogojev iz odstavka 1(a) tega člena. Na zahtevo pogodbenice izvoznice se uporabljajo določbe iz odstavka 5 tega člena.

3.   Od dneva začetka veljavnosti tega sporazuma naprej se uvozna dovoljenja prenehajo uporabljati za primarne proizvode iz Priloge IV-A in Priloge IV-C(2) k temu sporazumu.

4.   Glede pogojev, ki vplivajo na trgovanje s primarnimi proizvodi iz odstavka 1(a) tega člena, pogodbenici na zahtevo pogodbenice izvoznice začneta posvetovanja v okviru Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe v skladu z določbami iz člena 65 tega sporazuma, da bi se dogovorili o alternativnih ali dodatnih uvoznih pogojih pogodbenice uvoznice. Taki alternativni ali dodatni uvozni pogoji lahko po potrebi temeljijo na ukrepih pogodbenice izvoznice, ki jih je pogodbenica uvoznica priznala kot enakovredne. Če se pogodbenici tako dogovorita, pogodbenica uvoznica v 90 dneh sprejme potrebne zakonodajne in/ali upravne ukrepe, da se omogoči uvoz na podlagi dogovorjenih uvoznih pogojev.

5.   Seznam poslovnih enot, pogojna odobritev

| (a) | Glede uvoza proizvodov živalskega izvora iz dela 2 Priloge IV-A k temu sporazumu pogodbenica uvoznica na zahtevo pogodbenice izvoznice, ki jo spremljajo ustrezna jamstva, začasno odobri predelovalne poslovne enote iz Priloge VII.2 k temu sporazumu, ki se nahajajo na ozemlju pogodbenice izvoznice, brez poprejšnjega inšpekcijskega pregleda posameznih poslovnih enot. Taka odobritev je skladna s pogoji in določbami iz Priloge VII k temu sporazumu. Če se dodatne informacije ne zahtevajo, pogodbenica uvoznica v 30 delovnih dneh po prejetju zahtevka in ustreznih jamstev sprejme potrebne zakonodajne in/ali upravne ukrepe, da dovoli uvoz na tej podlagi.
  Začetni seznam poslovnih enot se odobri v skladu z določbami iz Priloge VII k temu sporazumu. |
| --- | --- |

(a)

Glede uvoza proizvodov živalskega izvora iz dela 2 Priloge IV-A k temu sporazumu pogodbenica uvoznica na zahtevo pogodbenice izvoznice, ki jo spremljajo ustrezna jamstva, začasno odobri predelovalne poslovne enote iz Priloge VII.2 k temu sporazumu, ki se nahajajo na ozemlju pogodbenice izvoznice, brez poprejšnjega inšpekcijskega pregleda posameznih poslovnih enot. Taka odobritev je skladna s pogoji in določbami iz Priloge VII k temu sporazumu. Če se dodatne informacije ne zahtevajo, pogodbenica uvoznica v 30 delovnih dneh po prejetju zahtevka in ustreznih jamstev sprejme potrebne zakonodajne in/ali upravne ukrepe, da dovoli uvoz na tej podlagi.

Začetni seznam poslovnih enot se odobri v skladu z določbami iz Priloge VII k temu sporazumu.

| (b) | Glede uvoza proizvodov živalskega izvora iz odstavka 2(a) tega člena pogodbenica izvoznica pogodbenico uvoznico obvesti o svojem seznamu poslovnih enot, ki izpolnjujejo zahteve pogodbenice uvoznice. |
| --- | --- |

(b)

Glede uvoza proizvodov živalskega izvora iz odstavka 2(a) tega člena pogodbenica izvoznica pogodbenico uvoznico obvesti o svojem seznamu poslovnih enot, ki izpolnjujejo zahteve pogodbenice uvoznice.

6.   Na zahtevo ene od pogodbenic druga pogodbenica predloži potrebno pojasnilo in zadevne podatke, uporabljene za namere in odločitve, ki jih zajema ta člen.

Člen 61

Postopek izdaje spričeval

1.   Za namene certifikacijskih postopkov ter postopkov izdaje spričeval in uradnih dokumentov pogodbenici soglašata o načelih iz Priloge X k temu sporazumu.

2.   Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe iz člena 65 tega sporazuma se lahko dogovori o pravilih za elektronsko izdajanje, umik ali zamenjavo spričeval.

3.   Pogodbenici se bosta, kjer je to primerno, v okviru približane zakonodaje iz člena 55 tega sporazuma dogovorili o skupnih vzorcih spričeval.

Člen 62

Preverjanje

1.   Za ohranitev zaupanja v učinkovito izvajanje določb tega poglavja ima vsaka pogodbenica pravico:

| (a) | opraviti preverjanje celotnega sistema organov druge pogodbenice za inšpekcijske preglede in certificiranje in/ali komponent tega sistema ali drugih ukrepov, če je to ustrezno, v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi, smernicami in priporočili Codex Alimentarius, Svetovne organizacije za zdravje živali in Mednarodne konvencije o varstvu rastlin; |
| --- | --- |

(a)

opraviti preverjanje celotnega sistema organov druge pogodbenice za inšpekcijske preglede in certificiranje in/ali komponent tega sistema ali drugih ukrepov, če je to ustrezno, v skladu z ustreznimi mednarodnimi standardi, smernicami in priporočili Codex Alimentarius, Svetovne organizacije za zdravje živali in Mednarodne konvencije o varstvu rastlin;

| (b) | prejeti informacije druge pogodbenice o njenih nadzornih sistemih in biti obveščena o rezultatih opravljenega nadzora v okviru takega sistema ob spoštovanju zaupnosti določb, ki veljajo za katero od pogodbenic. |
| --- | --- |

(b)

prejeti informacije druge pogodbenice o njenih nadzornih sistemih in biti obveščena o rezultatih opravljenega nadzora v okviru takega sistema ob spoštovanju zaupnosti določb, ki veljajo za katero od pogodbenic.

2.   Vsaka pogodbenica lahko rezultate svojega preverjanja iz odstavka 1(a) tega člena deli s tretjimi osebami in javno objavi, kot to morda zahtevajo določbe, ki se uporabljajo za katero od pogodbenic. Pri takšnem deljenju in/ali objavi rezultatov se, kjer je to primerno, spoštuje zaupnost določb, ki se uporabljajo za katero od pogodbenic.

3.   Ko pogodbenica uvoznica sklene opraviti obisk preverjanja v pogodbenici izvoznici, o takem obisku obvesti pogodbenico izvoznico najmanj 60 delovnih dni, preden se opravi tak obisk preverjanja, razen če gre za nujne primere ali se pogodbenici dogovorita drugače. Pogodbenici se dogovorita o kakršni koli spremembi tega obiska.

4.   Stroške, ki nastanejo pri preverjanju celotnega ali dela sistemov pristojnih organov druge pogodbenice za inšpekcijske preglede in certificiranje in/ali drugega ukrepa, če je to ustrezno, krije pogodbenica, ki opravi preverjanje ali inšpekcijski pregled.

5.   Osnutek sporočila o preverjanjih v pisni obliki se pogodbenici izvoznici pošlje v 60 delovnih dneh po zaključku preverjanja. Pogodbenica izvoznica ima na voljo 45 delovnih dni za pripombe na osnutek poročila pisnega sporočila. Pripombe pogodbenice izvoznice se priložijo in, kadar je to ustrezno, vključijo v končne rezultate. Kadar pa je bilo med preverjanjem ugotovljeno resno tveganje za zdravje ljudi, živali ali rastlin, se pogodbenica izvoznica obvesti čim prej, vsekakor pa v 10 delovnih dneh po koncu preverjanja.

6.   Da se doseže več jasnosti, lahko rezultati preverjanja prispevajo k postopkom iz členov 55, 57 in 63 tega sporazuma, ki jih izvajata obe pogodbenici ali ena od pogodbenic.

Člen 63

Pregledi ob uvozu in inšpekcijske pristojbine

1.   Pogodbenici soglašata, da se pri pregledih pošiljk iz pogodbenice izvoznice ob uvozu v pogodbenico uvoznico spoštujejo načela iz dela A Priloge IX k temu sporazumu. Rezultati teh pregledov lahko prispevajo k postopku preverjanja iz člena 62 tega sporazuma.

2.   Pogostnost fizičnih pregledov ob uvozu, ki jih izvaja vsaka pogodbenica, je določena v delu B Priloge IX k temu sporazumu. Pogodbenica lahko to pogostnost spremeni v okviru svojih pristojnosti in v skladu s svojo notranjo zakonodajo, na podlagi napredka v skladu s členi 55, 57 in 60 tega sporazuma ali na podlagi preverjanj, posvetovanj ali drugih ukrepov, določenih s tem sporazumom. V skladu s tem Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe iz člena 65 s sklepom ustrezno spremeni del B Priloge IX k temu sporazumu.

3.   Inšpekcijske pristojbine, če se uporabljajo, lahko krijejo zgolj stroške, ki jih ima pristojni organ pri izvajanju pregledov ob uvozu. Višina pristojbine se izračuna na enaki podlagi kot višina pristojbin, ki se zaračunavajo za inšpekcijske preglede podobnih domačih proizvodov.

4.   Pogodbenica uvoznica na zahtevo pogodbenice izvoznice slednjo obvesti o vsaki spremembi ukrepov, ki vplivajo na preglede ob uvozu in inšpekcijske pristojbine, skupaj z razlogi zanje, ter o vseh pomembnih spremembah upravne obravnave takih pregledov.

5.   Od datuma, ki ga določi Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe iz člena 65 tega sporazuma, se lahko pogodbenici dogovorita o pogojih za vzajemno odobritev nadzora, ki ga izvajata in je določen v členu 62(1)(b) tega sporazuma, da se po potrebi prilagodi in vzajemno zmanjša pogostnost fizičnih pregledov ob uvozu za primarne proizvode iz člena 60(2)(a) tega sporazuma.

Od navedenega datuma lahko pogodbenici druga drugi vzajemno odobrita nadzor nad nekaterimi primarnimi proizvodi in v skladu s tem zmanjšata ali nadomestita preglede ob uvozu za te primarne proizvode.

Člen 64

Zaščitni ukrepi

1.   Če bi pogodbenica izvoznica na svojem ozemlju sprejela ukrepe za nadzor vsakršnega vzroka, ki bi utegnil pomeniti resno nevarnost za zdravje ljudi, živali ali rastlin, pogodbenica izvoznica brez poseganja v določbe odstavka 2 tega člena sprejme enakovredne ukrepe, da prepreči razširitev nevarnosti ali tveganja na ozemlje pogodbenice uvoznice.

2.   Pogodbenica uvoznica lahko iz razlogov resne nevarnosti za zdravje ljudi, živali ali rastlin sprejme začasne ukrepe, ki so potrebni za varovanje zdravja ljudi, živali ali rastlin. Taka pogodbenica uvoznica za pošiljke, ki se prevažajo med pogodbenicama, poišče najprimernejšo in najbolj sorazmerno rešitev, da se izogne nepotrebnim motnjam v trgovini.

3.   Pogodbenica, ki sprejme ukrepe iz odstavka 2 tega člena, najpozneje en delovni dan po datumu sprejetja ukrepov o tem obvesti drugo pogodbenico. Na zahtevo ene od pogodbenic in v skladu z določbami člena 59(3) tega sporazuma se pogodbenici posvetujeta o nastalih razmerah v 15 delovnih dneh po obvestilu. Pogodbenici upoštevata vse informacije, dane na takem posvetu, in si prizadevata izogniti nepotrebnim motnjam trgovanja, ob upoštevanju rezultata posvetovanj iz člena 59(3) tega sporazuma, kadar je to primerno.

Člen 65

Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepi

1.   Ustanovi se Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe. Sestane se v treh mesecih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma, potem pa bodisi na zahtevo ene od pogodbenic bodisi vsaj enkrat na leto. Če se pogodbenici tako dogovorita, lahko seja Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe poteka prek video ali avdio konference. Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe lahko vprašanja obravnava tudi, kadar ne zaseda, in sicer prek korespondence.

2.   Naloge Pododbora za sanitarne in fitosanitarne ukrepe so:

| (a) | preučiti kakršne koli zadeve v zvezi s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(a)

preučiti kakršne koli zadeve v zvezi s tem poglavjem;

| (b) | spremljati izvajanje tega poglavja in preučiti vse zadeve, ki se lahko pojavijo v zvezi z njegovim izvajanjem; |
| --- | --- |

(b)

spremljati izvajanje tega poglavja in preučiti vse zadeve, ki se lahko pojavijo v zvezi z njegovim izvajanjem;

| (c) | revidirati Priloge od IV do XII k temu sporazumu, zlasti ob upoštevanju napredka, doseženega na posvetih, in po postopkih, določenih s tem poglavjem; |
| --- | --- |

(c)

revidirati Priloge od IV do XII k temu sporazumu, zlasti ob upoštevanju napredka, doseženega na posvetih, in po postopkih, določenih s tem poglavjem;

| (d) | spremeniti Priloge od IV do XII k temu sporazumu s potrditvenim sklepom glede na revizijo iz točke (c) tega odstavka ali v skladu z drugimi določili iz tega poglavja ter |
| --- | --- |

(d)

spremeniti Priloge od IV do XII k temu sporazumu s potrditvenim sklepom glede na revizijo iz točke (c) tega odstavka ali v skladu z drugimi določili iz tega poglavja ter

| (e) | predložiti mnenja in priporočila drugim organom, kot je določeno v naslovu VIII (Institucionalne, splošne in končne določbe) tega sporazuma glede na revizijo iz točke (c) tega odstavka. |
| --- | --- |

(e)

predložiti mnenja in priporočila drugim organom, kot je določeno v naslovu VIII (Institucionalne, splošne in končne določbe) tega sporazuma glede na revizijo iz točke (c) tega odstavka.

3.   Pogodbenici soglašata, da bosta po potrebi oblikovali tehnične delovne skupine, ki jih sestavljajo strokovno usposobljeni predstavniki pogodbenic, in sicer za opredelitev in preučitev tehničnih in znanstvenih vprašanj, ki izhajajo iz izvajanja tega poglavja. Kadar je potrebno dodatno strokovno znanje, lahko pogodbenici oblikujeta priložnostne skupine, ki vključujejo znanstvene in strokovne skupine. Članstvo v takih priložnostnih skupinah ni nujno omejeno na predstavnike pogodbenic.

4.   Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe s predloženim poročilom redno obvešča Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4), o svojih dejavnostih in odločitvah, ki jih sprejema v okviru svojih pristojnosti.

5.   Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe na prvem srečanju sprejme svoje delovne postopke.

6.   Kakršno koli odločitev, priporočilo, poročilo ali drug ukrep, ki ga sprejme Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe ali katera koli skupina, ki jo ta odbor ustanovi, pogodbenici sprejmeta soglasno.

POGLAVJE 5

Olajševanje carinskih postopkov in trgovine

Člen 66

Cilji

1.   Pogodbenici priznavata pomen olajševanja carinskih postopkov in trgovine v razvijajočem se dvostranskem trgovinskem okolju. Pogodbenici soglašata z okrepitvijo sodelovanja na tem področju z namenom, da zadevna zakonodaja in postopki ter upravna zmogljivost zadevnih uprav izpolnjujejo cilje glede učinkovitega nadzora in načelno spodbujajo olajševanje zakonite trgovine.

2.   Pogodbenici priznavata, da bo izjemen pomen namenjen ciljem javnih politik, vključno s olajševanjem trgovine, varnostjo in preprečevanjem goljufij, ter uravnoteženemu pristopu k navedenim ciljem.

Člen 67

Zakonodaja in postopki

1.   Pogodbenici soglašata, da je njuna zakonodaja na trgovinskem in carinskem področju načeloma stabilna in celovita ter da so določbe in postopki sorazmerni, pregledni, predvidljivi, nediskriminatorni, nepristranski ter se uporabljajo enotno in učinkovito, med drugim tako da:

| (a) | varujeta in poenostavljata trgovino z učinkovitim uveljavljanjem in izpolnjevanjem zakonodajnih zahtev; |
| --- | --- |

(a)

varujeta in poenostavljata trgovino z učinkovitim uveljavljanjem in izpolnjevanjem zakonodajnih zahtev;

| (b) | se izogibata nepotrebnemu ali diskriminatornemu obremenjevanju gospodarskih subjektov, preprečujeta goljufije ter zagotavljata nadaljnje olajšave za gospodarske subjekte, ki dosegajo visoko raven skladnosti; |
| --- | --- |

(b)

se izogibata nepotrebnemu ali diskriminatornemu obremenjevanju gospodarskih subjektov, preprečujeta goljufije ter zagotavljata nadaljnje olajšave za gospodarske subjekte, ki dosegajo visoko raven skladnosti;

| (c) | uporabljata enotno upravno listino za potrebe carinskih deklaracij; |
| --- | --- |

(c)

uporabljata enotno upravno listino za potrebe carinskih deklaracij;

| (d) | sprejmeta ukrepe, ki vodijo k večji učinkovitosti, preglednosti in poenostavitvi carinskih postopkov in praks na meji; |
| --- | --- |

(d)

sprejmeta ukrepe, ki vodijo k večji učinkovitosti, preglednosti in poenostavitvi carinskih postopkov in praks na meji;

| (e) | uporabljata sodobne carinske tehnike, vključno z ocenjevanjem tveganja, nadzorom po carinjenju in metodami revizije v podjetjih, da se poenostavita in olajšata vstop, izstop in sprostitev blaga; |
| --- | --- |

(e)

uporabljata sodobne carinske tehnike, vključno z ocenjevanjem tveganja, nadzorom po carinjenju in metodami revizije v podjetjih, da se poenostavita in olajšata vstop, izstop in sprostitev blaga;

| (f) | si prizadevata zmanjšati stroške usklajevanja in povečati predvidljivost vseh gospodarskih subjektov; |
| --- | --- |

(f)

si prizadevata zmanjšati stroške usklajevanja in povečati predvidljivost vseh gospodarskih subjektov;

| (g) | brez poseganja v uporabo objektivnih kriterijev ocenjevanja tveganja zagotavljata nediskriminatorno upravljanje zahtev in postopkov, ki se uporabljajo za uvoz, izvoz in blago v tranzitu; |
| --- | --- |

(g)

brez poseganja v uporabo objektivnih kriterijev ocenjevanja tveganja zagotavljata nediskriminatorno upravljanje zahtev in postopkov, ki se uporabljajo za uvoz, izvoz in blago v tranzitu;

| (h) | upoštevata mednarodne instrumente, ki se uporabljajo na carinskem in trgovinskem področju, vključno s tistimi, ki jih razvijejo Svetovna carinska organizacija (v nadaljnjem besedilu: WCO), Istanbulska konvencija o začasnem uvozu iz leta 1990, Mednarodna konvencija o harmoniziranem sistemu iz leta 1983, Svetovna trgovinska organizacija, Združeni narodi (Konvencija TIR iz leta 1975) in Konvencija o usklajevanju mejnih kontrol blaga iz leta 1982; ter lahko po potrebi upoštevata Okvir WCO o standardih za zaščito in olajševanje svetovne trgovine ter smernice Evropske komisije, kot so praktične carinske smernice (Customs Blueprints); |
| --- | --- |

(h)

upoštevata mednarodne instrumente, ki se uporabljajo na carinskem in trgovinskem področju, vključno s tistimi, ki jih razvijejo Svetovna carinska organizacija (v nadaljnjem besedilu: WCO), Istanbulska konvencija o začasnem uvozu iz leta 1990, Mednarodna konvencija o harmoniziranem sistemu iz leta 1983, Svetovna trgovinska organizacija, Združeni narodi (Konvencija TIR iz leta 1975) in Konvencija o usklajevanju mejnih kontrol blaga iz leta 1982; ter lahko po potrebi upoštevata Okvir WCO o standardih za zaščito in olajševanje svetovne trgovine ter smernice Evropske komisije, kot so praktične carinske smernice (Customs Blueprints);

| (i) | sprejmeta potrebne ukrepe, ki odražajo določbe revidirane Kjotske konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov iz leta 1973 in jih izvajajo; |
| --- | --- |

(i)

sprejmeta potrebne ukrepe, ki odražajo določbe revidirane Kjotske konvencije o poenostavitvi in uskladitvi carinskih postopkov iz leta 1973 in jih izvajajo;

| (j) | določita pravila, ki vnaprej zagotavljajo zavezujoče odločbe glede tarifnega uvrščanja in pravil o poreklu. Pogodbenici zagotovita, da se odločba lahko prekliče ali razveljavi samo po obvestilu subjekta, katerega zadeva, in brez retroaktivnega učinka, razen če je odločba sprejeta na podlagi nepravilnih ali nepopolnih informacij; |
| --- | --- |

(j)

določita pravila, ki vnaprej zagotavljajo zavezujoče odločbe glede tarifnega uvrščanja in pravil o poreklu. Pogodbenici zagotovita, da se odločba lahko prekliče ali razveljavi samo po obvestilu subjekta, katerega zadeva, in brez retroaktivnega učinka, razen če je odločba sprejeta na podlagi nepravilnih ali nepopolnih informacij;

| (k) | uvedeta in izvajata poenostavljene postopke za pooblaščene trgovce v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili; |
| --- | --- |

(k)

uvedeta in izvajata poenostavljene postopke za pooblaščene trgovce v skladu z objektivnimi in nediskriminatornimi merili;

| (l) | določita pravila, ki zagotavljajo, da so kazni za kršitve carinskih predpisov ali postopkovnih zahtev sorazmerne in nediskriminatorne, njihova uporaba pa ne povzroča neupravičenih ali neutemeljenih zamud, ter |
| --- | --- |

(l)

določita pravila, ki zagotavljajo, da so kazni za kršitve carinskih predpisov ali postopkovnih zahtev sorazmerne in nediskriminatorne, njihova uporaba pa ne povzroča neupravičenih ali neutemeljenih zamud, ter

| (m) | uporabljata pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna pravila v primerih, ko vladne agencije zagotavljajo storitve, ki jih zagotavlja tudi zasebni sektor. |
| --- | --- |

(m)

uporabljata pregledna, nediskriminatorna in sorazmerna pravila v primerih, ko vladne agencije zagotavljajo storitve, ki jih zagotavlja tudi zasebni sektor.

2.   Za izboljšanje delovnih metod ter zagotovitev nediskriminacije, preglednosti, učinkovitosti, neoporečnosti in opravičljivosti postopkov pogodbenici:

| (a) | sprejmeta nadaljnje ukrepe za zmanjšanje, poenostavitev in standardizacijo podatkov in dokumentacije, ki jih potrebujejo carinski in drugi ustrezni organi; |
| --- | --- |

(a)

sprejmeta nadaljnje ukrepe za zmanjšanje, poenostavitev in standardizacijo podatkov in dokumentacije, ki jih potrebujejo carinski in drugi ustrezni organi;

| (b) | poenostavita, kjer koli je to mogoče, zahteve in formalnosti v zvezi s hitro prepustitvijo in carinjenjem blaga; |
| --- | --- |

(b)

poenostavita, kjer koli je to mogoče, zahteve in formalnosti v zvezi s hitro prepustitvijo in carinjenjem blaga;

| (c) | zagotovita učinkovite, hitre in nediskriminatorne postopke, ki zagotavljajo pravico do pritožbe proti upravnim ukrepom, odločbam in sklepom carinske uprave in drugih ustreznih organov, ki vplivajo na blago v postopku. Taki pritožbeni postopki so lahko dostopni, višina morebitnih stroškov pa je razumna in sorazmerna s stroški, ki nastanejo organom zaradi zagotavljanja možnosti pritožbe; |
| --- | --- |

(c)

zagotovita učinkovite, hitre in nediskriminatorne postopke, ki zagotavljajo pravico do pritožbe proti upravnim ukrepom, odločbam in sklepom carinske uprave in drugih ustreznih organov, ki vplivajo na blago v postopku. Taki pritožbeni postopki so lahko dostopni, višina morebitnih stroškov pa je razumna in sorazmerna s stroški, ki nastanejo organom zaradi zagotavljanja možnosti pritožbe;

| (d) | sprejmeta ukrepe za zagotovitev, da se v primeru vložitve pritožbe v zvezi z izpodbijanim upravnim ukrepom, odločbo ali sklepom blago sprosti kot običajno, plačilo dajatev pa se lahko odloži, ob čemer se sprejmejo morebitni zaščitni ukrepi, za katere se presodi, da so potrebni. Kadar je to potrebno, mora biti pogoj za sprostitev blaga predložitev garancije, kot sta jamstvo ali varščina, ter |
| --- | --- |

(d)

sprejmeta ukrepe za zagotovitev, da se v primeru vložitve pritožbe v zvezi z izpodbijanim upravnim ukrepom, odločbo ali sklepom blago sprosti kot običajno, plačilo dajatev pa se lahko odloži, ob čemer se sprejmejo morebitni zaščitni ukrepi, za katere se presodi, da so potrebni. Kadar je to potrebno, mora biti pogoj za sprostitev blaga predložitev garancije, kot sta jamstvo ali varščina, ter

| (e) | zagotovita ohranjanje najvišjih standardov integritete, zlasti na meji, z uporabo ukrepov, ki odražajo načela zadevnih mednarodnih konvencij in instrumentov s tega področja, zlasti revidirane izjave WCO iz Aruše iz leta 2003 in praktičnih smernic Evropske komisije o carinski etiki (EC Blueprint on Customs ethics) iz leta 2007, če je to primerno. |
| --- | --- |

(e)

zagotovita ohranjanje najvišjih standardov integritete, zlasti na meji, z uporabo ukrepov, ki odražajo načela zadevnih mednarodnih konvencij in instrumentov s tega področja, zlasti revidirane izjave WCO iz Aruše iz leta 2003 in praktičnih smernic Evropske komisije o carinski etiki (EC Blueprint on Customs ethics) iz leta 2007, če je to primerno.

3.   Pogodbenici soglašata, da se odpravijo:

| (a) | vse zahteve po obvezni uporabi carinskih posrednikov; ter |
| --- | --- |

(a)

vse zahteve po obvezni uporabi carinskih posrednikov; ter

| (b) | vse zahteve po obveznem izvajanju inšpekcijskih pregledov pred odpremo ali inšpekcijskih pregledov v namembni državi. |
| --- | --- |

(b)

vse zahteve po obveznem izvajanju inšpekcijskih pregledov pred odpremo ali inšpekcijskih pregledov v namembni državi.

4.   Glede tranzita:

| (a) | za namene tega sporazuma se uporabljajo predpisi o tranzitu in opredelitve iz določb STO, zlasti člen V GATT 1994 in z njim povezane določbe, vključno z morebitnimi pojasnili in spremembami na podlagi kroga pogajanj iz Dohe o olajševanju trgovine. Te določbe veljajo tudi, če se tranzit blaga začne ali konča na ozemlju ene od pogodbenic; |
| --- | --- |

(a)

za namene tega sporazuma se uporabljajo predpisi o tranzitu in opredelitve iz določb STO, zlasti člen V GATT 1994 in z njim povezane določbe, vključno z morebitnimi pojasnili in spremembami na podlagi kroga pogajanj iz Dohe o olajševanju trgovine. Te določbe veljajo tudi, če se tranzit blaga začne ali konča na ozemlju ene od pogodbenic;

| (b) | Pogodbenici si prizadevata za postopno večanje medsebojne povezljivosti njunih carinskih tranzitnih sistemov, z namenom, da Gruzija v prihodnosti sodeluje v skupnem tranzitnem sistemu (2); |
| --- | --- |

(b)

Pogodbenici si prizadevata za postopno večanje medsebojne povezljivosti njunih carinskih tranzitnih sistemov, z namenom, da Gruzija v prihodnosti sodeluje v skupnem tranzitnem sistemu (2);

| (c) | Pogodbenici zagotavljata sodelovanje in usklajevanje vseh ustreznih organov na svojem ozemlju za olajševanje tranzitnega prometa. Pogodbenici spodbujata tudi sodelovanje med javnimi organi in zasebnim sektorjem v zvezi s tranzitom. |
| --- | --- |

(c)

Pogodbenici zagotavljata sodelovanje in usklajevanje vseh ustreznih organov na svojem ozemlju za olajševanje tranzitnega prometa. Pogodbenici spodbujata tudi sodelovanje med javnimi organi in zasebnim sektorjem v zvezi s tranzitom.

Člen 68

Odnosi s poslovno skupnostjo

Pogodbenici se dogovorita:

| (a) | da zagotovita, da so njuna zadevna zakonodaja in postopki pregledni, javno dostopni, po možnosti z elektronskimi sredstvi, in vsebujejo utemeljitve, zakaj so bili sprejeti; da je treba uvesti redna posvetovanja in zagotoviti primerno časovno obdobje med objavo novih ali spremenjenih določb in začetkom njihove veljavnosti; |
| --- | --- |

(a)

da zagotovita, da so njuna zadevna zakonodaja in postopki pregledni, javno dostopni, po možnosti z elektronskimi sredstvi, in vsebujejo utemeljitve, zakaj so bili sprejeti; da je treba uvesti redna posvetovanja in zagotoviti primerno časovno obdobje med objavo novih ali spremenjenih določb in začetkom njihove veljavnosti;

| (b) | glede potrebe po pravočasnih in rednih posvetovanjih s predstavniki trgovine o zakonodajnih predlogih in postopkih v zvezi s carinskimi in trgovinskimi vprašanji; |
| --- | --- |

(b)

glede potrebe po pravočasnih in rednih posvetovanjih s predstavniki trgovine o zakonodajnih predlogih in postopkih v zvezi s carinskimi in trgovinskimi vprašanji;

| (c) | da javno objavita pomembna upravna obvestila, vključno z zahtevami organov ter vstopnimi in izstopnimi postopki, delovnim časom in operativnimi postopki carinskih uradov v pristaniščih in na mejnih prehodih ter kontaktnimi točkami za poizvedbe; |
| --- | --- |

(c)

da javno objavita pomembna upravna obvestila, vključno z zahtevami organov ter vstopnimi in izstopnimi postopki, delovnim časom in operativnimi postopki carinskih uradov v pristaniščih in na mejnih prehodih ter kontaktnimi točkami za poizvedbe;

| (d) | o krepitvi sodelovanja med subjekti in zadevno javno upravo z uporabo nearbitrarnih in javno dostopnih postopkov, ki med drugim temeljijo na tistih, ki jih razširja WCO, ter |
| --- | --- |

(d)

o krepitvi sodelovanja med subjekti in zadevno javno upravo z uporabo nearbitrarnih in javno dostopnih postopkov, ki med drugim temeljijo na tistih, ki jih razširja WCO, ter

| (e) | da zagotovita, da bosta njuni carinski ureditvi ter z njima povezane zahteve in postopki še naprej zadovoljevali upravičene potrebe trgovinske skupnosti, upoštevali dobre prakse in še naprej čim manj omejevali trgovino. |
| --- | --- |

(e)

da zagotovita, da bosta njuni carinski ureditvi ter z njima povezane zahteve in postopki še naprej zadovoljevali upravičene potrebe trgovinske skupnosti, upoštevali dobre prakse in še naprej čim manj omejevali trgovino.

Člen 69

Pristojbine in takse

1.   Pogodbenici prepovesta, da bi imele upravne pristojbine enak učinek kot uvozne ali izvozne dajatve ali takse.

2.   V zvezi z vsemi pristojbinami in taksami kakršne koli narave, ki jih naložijo carinski organi vsake pogodbenice, vključno s pristojbinami in taksami za naloge, ki se opravijo v imenu teh organov, ali v zvezi z uvozom ali izvozom ter brez poseganja v zadevne določbe poglavja 1 (Nacionalna obravnava in dostop do blagovnega trga) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, pogodbenici soglašata, da:

| (a) | se lahko pristojbine in takse naložijo le za storitve, ki se zagotovijo na zahtevo deklaranta, če se slednje ne izvedejo pod običajnimi pogoji ali med običajnim delovnim časom ali se izvedejo na kraju, ki ni naveden v carinskih predpisih, pa tudi za vsako formalnost, ki je povezana s takimi storitvami ali se zahteva za izvedbo takega uvoza ali izvoza; |
| --- | --- |

(a)

se lahko pristojbine in takse naložijo le za storitve, ki se zagotovijo na zahtevo deklaranta, če se slednje ne izvedejo pod običajnimi pogoji ali med običajnim delovnim časom ali se izvedejo na kraju, ki ni naveden v carinskih predpisih, pa tudi za vsako formalnost, ki je povezana s takimi storitvami ali se zahteva za izvedbo takega uvoza ali izvoza;

| (b) | pristojbine in takse ne presegajo stroškov opravljenih storitev; |
| --- | --- |

(b)

pristojbine in takse ne presegajo stroškov opravljenih storitev;

| (c) | pristojbine in takse se ne izračunavajo na podlagi ad valorem; |
| --- | --- |

(c)

pristojbine in takse se ne izračunavajo na podlagi ad valorem;

| (d) | informacije o pristojbinah in taksah se objavijo po uradno določenem mediju in, kadar je to mogoče in izvedljivo, na uradni spletni strani. Te informacije zajemajo razloge za pristojbino ali takso za opravljene storitve, naziv pristojnega organa, pristojbine in takse, ki se bodo uporabile, ter datum in način plačila, ter |
| --- | --- |

(d)

informacije o pristojbinah in taksah se objavijo po uradno določenem mediju in, kadar je to mogoče in izvedljivo, na uradni spletni strani. Te informacije zajemajo razloge za pristojbino ali takso za opravljene storitve, naziv pristojnega organa, pristojbine in takse, ki se bodo uporabile, ter datum in način plačila, ter

| (e) | nove ali spremenjene pristojbine in takse se ne uvedejo, dokler informacije o njih niso objavljene in dane na voljo. |
| --- | --- |

(e)

nove ali spremenjene pristojbine in takse se ne uvedejo, dokler informacije o njih niso objavljene in dane na voljo.

Člen 70

Carinsko vrednotenje

1.   Določbe Sporazuma o izvajanju člena VII GATT 1994 iz Priloge 1A k Sporazumu STO, skupaj z morebitnimi naknadnimi spremembami, urejajo pravila carinskega vrednotenja blaga, ki se uporabljajo v trgovini med pogodbenicama. Navedene določbe Sporazuma STO so vključene v ta sporazum in so njegov sestavni del. Najnižje carinske vrednosti se ne uporabljajo.

2.   Pogodbenici sodelujeta z namenom, da dosežeta skupni pristop k vprašanjem v zvezi s carinskim vrednotenjem.

Člen 71

Carinsko sodelovanje

Pogodbenici okrepita sodelovanje na carinskem področju, da bi zagotovili izvajanje ciljev tega poglavja z namenom nadaljnjega olajševanja trgovine, hkrati pa zagotovili učinkoviti nadzor, varnost in preprečevanje goljufij. Pogodbenici lahko v ta namen po potrebi kot orodje za primerjavo uporabita praktične carinske smernice Evropske komisije (EC Customs Blueprints).

Za zagotovitev skladnosti z določbami tega poglavja pogodbenici med drugim:

| (a) | si izmenjujeta informacije v zvezi s carinsko zakonodajo in postopki; |
| --- | --- |

(a)

si izmenjujeta informacije v zvezi s carinsko zakonodajo in postopki;

| (b) | razvijata skupne pobude v zvezi z uvoznimi, izvoznimi in tranzitnimi postopki ter dejavnostmi za zagotavljanje učinkovitih storitev za poslovno skupnost; |
| --- | --- |

(b)

razvijata skupne pobude v zvezi z uvoznimi, izvoznimi in tranzitnimi postopki ter dejavnostmi za zagotavljanje učinkovitih storitev za poslovno skupnost;

| (c) | sodelujeta pri avtomatizaciji carinskih in drugih trgovinskih postopkov; |
| --- | --- |

(c)

sodelujeta pri avtomatizaciji carinskih in drugih trgovinskih postopkov;

| (d) | si po potrebi izmenjujeta informacije in podatke ob spoštovanju zaupnosti občutljivih podatkov in varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

(d)

si po potrebi izmenjujeta informacije in podatke ob spoštovanju zaupnosti občutljivih podatkov in varstva osebnih podatkov;

| (e) | sodelujeta pri preprečevanju nezakonite čezmejne trgovine z blagom, vključno s tobačnimi izdelki, in boju proti njej; |
| --- | --- |

(e)

sodelujeta pri preprečevanju nezakonite čezmejne trgovine z blagom, vključno s tobačnimi izdelki, in boju proti njej;

| (f) | si izmenjujeta informacije ali začneta posvetovanja z namenom, da kolikor je mogoče oblikujeta skupna stališča na carinskem področju v okviru mednarodnih organizacij, kot so STO, WCO, ZN, Konferenca ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) in UN/ECE; |
| --- | --- |

(f)

si izmenjujeta informacije ali začneta posvetovanja z namenom, da kolikor je mogoče oblikujeta skupna stališča na carinskem področju v okviru mednarodnih organizacij, kot so STO, WCO, ZN, Konferenca ZN o trgovini in razvoju (UNCTAD) in UN/ECE;

| (g) | sodelujeta pri načrtovanju in izvajanju tehnične pomoči, zlasti za olajšanje reform za olajševanje carinskih postopkov in trgovine v skladu z zadevnimi določbami tega sporazuma; |
| --- | --- |

(g)

sodelujeta pri načrtovanju in izvajanju tehnične pomoči, zlasti za olajšanje reform za olajševanje carinskih postopkov in trgovine v skladu z zadevnimi določbami tega sporazuma;

| (h) | si izmenjujeta dobre prakse pri carinskih postopkih, pri čemer se osredotočata zlasti na sisteme carinskega nadzora, izvedenega na podlagi tveganja, in izvrševanje pravic intelektualne lastnine, predvsem v povezavi s ponarejenimi proizvodi; |
| --- | --- |

(h)

si izmenjujeta dobre prakse pri carinskih postopkih, pri čemer se osredotočata zlasti na sisteme carinskega nadzora, izvedenega na podlagi tveganja, in izvrševanje pravic intelektualne lastnine, predvsem v povezavi s ponarejenimi proizvodi;

| (i) | spodbujata usklajevanje med vsemi mejnimi organi pogodbenic, da se pospešijo postopki prehoda meje in okrepi nadzor, pri čemer se, kadar je to mogoče in ustrezno, upošteva skupni nadzor meje, ter |
| --- | --- |

(i)

spodbujata usklajevanje med vsemi mejnimi organi pogodbenic, da se pospešijo postopki prehoda meje in okrepi nadzor, pri čemer se, kadar je to mogoče in ustrezno, upošteva skupni nadzor meje, ter

| (j) | vzpostavita, kadar je to ustrezno in primerno, vzajemno priznavanje programov trgovinskega partnerstva in carinskega nadzora, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine. |
| --- | --- |

(j)

vzpostavita, kadar je to ustrezno in primerno, vzajemno priznavanje programov trgovinskega partnerstva in carinskega nadzora, vključno z enakovrednimi ukrepi za olajševanje trgovine.

Člen 72

Vzajemna upravna pomoč v carinskih zadevah

Brez poseganja v druge oblike sodelovanja, ki so predvidene v tem sporazumu, zlasti v členu 71 tega sporazuma, pogodbenici zagotovita vzajemno upravno pomoč v carinskih zadevah v skladu z določbami Protokola II k temu sporazumu, in sicer Protokola o Vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah.

Člen 73

Tehnična pomoč in krepitev zmogljivosti

Pogodbenici sodelujeta, da se zagotovita tehnična podpora in izgradnja zmogljivosti za izvajanje reform za olajševanje trgovine in carinskih postopkov.

Člen 74

Pododbor za carino

1.   Ustanovi se Pododbor za carino. Poroča Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma.

2.   Delovanje Pododbora zajema redna posvetovanja in spremljanje izvajanja in upravljanja tega poglavja, kar vključuje, ni pa omejeno na vprašanja glede carinskega sodelovanja, čezmejnega carinskega sodelovanja in upravljanja, tehnične pomoči, pravil o poreklu, olajševanja trgovine in vzajemne upravne pomoči v carinskih zadevah.

3.   Pododbor za carino med drugim:

| (a) | skrbi za ustrezno izvajanje tega poglavja ter Protokolov I in II k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

skrbi za ustrezno izvajanje tega poglavja ter Protokolov I in II k temu sporazumu;

| (b) | sprejme praktične rešitve, ukrepe in odločitve za izvajanje tega poglavja ter Protokolov I in II k temu sporazumu, vključno z izmenjavo informacij in podatkov, vzajemnim priznavanjem carinskega nadzora in programov trgovinskega partnerstva, določa pa tudi sporazumno dogovorjene ugodnosti; |
| --- | --- |

(b)

sprejme praktične rešitve, ukrepe in odločitve za izvajanje tega poglavja ter Protokolov I in II k temu sporazumu, vključno z izmenjavo informacij in podatkov, vzajemnim priznavanjem carinskega nadzora in programov trgovinskega partnerstva, določa pa tudi sporazumno dogovorjene ugodnosti;

| (c) | izmenjuje mnenja o vseh vprašanjih skupnega interesa, vključno s prihodnjimi ukrepi in viri, ki so nujni za njihovo izvajanje in uporabo; |
| --- | --- |

(c)

izmenjuje mnenja o vseh vprašanjih skupnega interesa, vključno s prihodnjimi ukrepi in viri, ki so nujni za njihovo izvajanje in uporabo;

| (d) | po potrebi daje priporočila ter |
| --- | --- |

(d)

po potrebi daje priporočila ter

| (e) | sprejme svoj notranji poslovnik. |
| --- | --- |

(e)

sprejme svoj notranji poslovnik.

Člen 75

Približevanje carinske zakonodaje

Postopno približevanje carinski zakonodaji Unije in nekaterim mednarodnim predpisom se izvaja, kakor je določeno v Prilogi XIII k temu Sporazumu.

POGLAVJE 6

Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 76

Cilj, področje in obseg uporabe

1.   Pogodbenici ob ponovni potrditvi svojih obveznosti iz Sporazuma STO uvedeta potrebne ureditve za postopno vzajemno liberalizacijo ustanavljanja in trgovine s storitvami ter za sodelovanje pri elektronskem poslovanju.

2.   Oddaja javnih naročil je zajeta v poglavju 8 (Javna naročila) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma in to poglavje v ničemer ne nalaga nobenih obveznosti v zvezi z javnimi naročili.

3.   Subvencije so zajete v poglavju 10 (Konkurenca) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma in določbe tega poglavja se ne uporabljajo za subvencije, ki jih dodelita pogodbenici.

4.   V skladu z določbami tega poglavja vsaka pogodbenica ohrani pravico do urejanja in sprejetja novih predpisov za izpolnjevanje legitimnih ciljev politik.

5.   To poglavje se ne uporablja za ukrepe z vplivom na fizične osebe, ki želijo dostop do trga delovne sile pogodbenice, ter za ukrepe glede državljanstva, prebivališča ali zaposlitve za nedoločen čas.

6.   To poglavje pogodbenicama v ničemer ne preprečuje uporabe ukrepov za urejanje vstopa fizičnih oseb na njuno ozemlje ali za njihovo začasno bivanje, vključno z ukrepi, potrebnimi za zavarovanje celovitosti njunih meja in zagotovitev urejenega prehajanja fizičnih oseb čez njune meje, če se taki ukrepi ne uporabljajo tako, da bi izničili ali omejili ugodnosti za katero od pogodbenic pod pogoji posebne zaveze iz tega poglavja in Priloge XIV k temu sporazumu (3).

Člen 77

Opredelitev pojmov

V tem poglavju:

| (a) | „ukrep“ pomeni kakršen koli ukrep pogodbenice v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa ali v kateri koli drugi obliki; |
| --- | --- |

(a)

„ukrep“ pomeni kakršen koli ukrep pogodbenice v obliki zakona, predpisa, pravila, postopka, sklepa, upravnega ukrepa ali v kateri koli drugi obliki;

| (b) | „ukrepi, ki jih pogodbenica sprejme ali ohrani“, pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo:






  (i) | centralne, regionalne ali lokalne oblasti in organi ter |
| --- | --- | --- |

(b)

„ukrepi, ki jih pogodbenica sprejme ali ohrani“, pomeni ukrepe, ki jih sprejmejo:

(i)

centralne, regionalne ali lokalne oblasti in organi ter

| (ii) | nevladne organizacije pri izvajanju pooblastil, ki jim jih podelijo centralne, regionalne ali lokalne oblasti ali organi; |
| --- | --- |

(ii)

nevladne organizacije pri izvajanju pooblastil, ki jim jih podelijo centralne, regionalne ali lokalne oblasti ali organi;

| (c) | „fizična oseba pogodbenice“ pomeni fizično osebo, ki ima v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države državljanstvo države članice EU oziroma Gruzije; |
| --- | --- |

(c)

„fizična oseba pogodbenice“ pomeni fizično osebo, ki ima v skladu z nacionalno zakonodajo zadevne države državljanstvo države članice EU oziroma Gruzije;

| (d) | „pravna oseba“ pomeni vsako pravno osebo, ki se pravilno ustanovi ali drugače organizira v skladu z veljavnimi zakoni, zaradi dobička ali v drug namen in je v zasebni ali državni lasti, vključno s korporacijo, trustom, partnerstvom, skupnim podjetjem, samostojnim podjetnikom ali združenjem; |
| --- | --- |

(d)

„pravna oseba“ pomeni vsako pravno osebo, ki se pravilno ustanovi ali drugače organizira v skladu z veljavnimi zakoni, zaradi dobička ali v drug namen in je v zasebni ali državni lasti, vključno s korporacijo, trustom, partnerstvom, skupnim podjetjem, samostojnim podjetnikom ali združenjem;

| (e) | „pravna oseba pogodbenice“ pomeni pravno osebo, kakor je opredeljena v točki (d) in ustanovljena v skladu z zakonodajo ene od držav članic EU oziroma Gruzije, s statutarnim sedežem, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju (4), na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Gruzije.
  Če ima ta pravna oseba na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Gruzije, samo statutarni sedež ali osrednjo upravo, se ne šteje za pravno osebo Unije oziroma Gruzije, razen če so njene dejavnosti dejansko in stalno povezane z gospodarstvom Unije oziroma Gruzije.
  Ne glede na prejšnji pododstavek veljajo določbe tega sporazuma tudi za ladijske družbe, ki imajo sedež zunaj Unije oziroma Gruzije in so pod nadzorom državljanov države članice EU oziroma Gruzije, če so njihova plovila registrirana v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo v zadevni državi članici oziroma v Gruziji in plujejo pod zastavo države članice oziroma Gruzije; |
| --- | --- |

(e)

„pravna oseba pogodbenice“ pomeni pravno osebo, kakor je opredeljena v točki (d) in ustanovljena v skladu z zakonodajo ene od držav članic EU oziroma Gruzije, s statutarnim sedežem, osrednjo upravo ali glavno poslovno enoto na ozemlju (4), na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Gruzije.

Če ima ta pravna oseba na ozemlju, na katerem se uporablja Pogodba o delovanju Evropske unije, oziroma na ozemlju Gruzije, samo statutarni sedež ali osrednjo upravo, se ne šteje za pravno osebo Unije oziroma Gruzije, razen če so njene dejavnosti dejansko in stalno povezane z gospodarstvom Unije oziroma Gruzije.

Ne glede na prejšnji pododstavek veljajo določbe tega sporazuma tudi za ladijske družbe, ki imajo sedež zunaj Unije oziroma Gruzije in so pod nadzorom državljanov države članice EU oziroma Gruzije, če so njihova plovila registrirana v skladu z njihovo nacionalno zakonodajo v zadevni državi članici oziroma v Gruziji in plujejo pod zastavo države članice oziroma Gruzije;

| (f) | „hčerinska družba“ pravne osebe pogodbenice pomeni pravno osebo, ki je v lasti ali pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe (5); |
| --- | --- |

(f)

„hčerinska družba“ pravne osebe pogodbenice pomeni pravno osebo, ki je v lasti ali pod dejanskim nadzorom druge pravne osebe (5);

| (g) | „podružnica“ pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravno strukturo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da slednjim, čeprav vedo, da bo po potrebi vzpostavljena pravna povezava z matično družbo z glavnim sedežem v tujini, ni treba poslovati neposredno s tako matično družbo, temveč lahko poslujejo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe; |
| --- | --- |

(g)

„podružnica“ pravne osebe pomeni poslovno enoto, ki ni pravna oseba, je pa po pojavni obliki stalna enota, kot na primer izpostava matične družbe, ima svojo upravno strukturo in je materialno opremljena za poslovanje s tretjimi osebami, tako da slednjim, čeprav vedo, da bo po potrebi vzpostavljena pravna povezava z matično družbo z glavnim sedežem v tujini, ni treba poslovati neposredno s tako matično družbo, temveč lahko poslujejo v poslovni enoti, ki je izpostava matične družbe;

| (h) | „ustanavljanje“ pomeni:






  (i) | v zvezi s pravnimi osebami Unije ali Gruzije pravico, da začnejo in opravljajo gospodarske dejavnosti z ustanovitvijo, vključno s prevzemom, pravne osebe in/ali ustanovitvijo podružnice ali predstavništva v Gruziji oziroma v Uniji; |
| --- | --- | --- |

(h)

„ustanavljanje“ pomeni:

(i)

v zvezi s pravnimi osebami Unije ali Gruzije pravico, da začnejo in opravljajo gospodarske dejavnosti z ustanovitvijo, vključno s prevzemom, pravne osebe in/ali ustanovitvijo podružnice ali predstavništva v Gruziji oziroma v Uniji;

| (ii) | v zvezi s fizičnimi osebami pravico fizičnih oseb iz Unije ali Gruzije, da začnejo in opravljajo gospodarske dejavnosti kot samozaposlene osebe in da ustanovijo podjetja, zlasti gospodarske družbe, ki jih dejansko nadzorujejo; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi s fizičnimi osebami pravico fizičnih oseb iz Unije ali Gruzije, da začnejo in opravljajo gospodarske dejavnosti kot samozaposlene osebe in da ustanovijo podjetja, zlasti gospodarske družbe, ki jih dejansko nadzorujejo;

| (i) | „gospodarske dejavnosti“ zajemajo dejavnosti industrijskega, poslovnega in poklicnega značaja ter dejavnosti obrtnikov in ne vključujejo dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil; |
| --- | --- |

(i)

„gospodarske dejavnosti“ zajemajo dejavnosti industrijskega, poslovnega in poklicnega značaja ter dejavnosti obrtnikov in ne vključujejo dejavnosti, ki se opravljajo pri izvajanju javnih pooblastil;

| (j) | „delovanje“ pomeni izvajanje gospodarskih dejavnosti; |
| --- | --- |

(j)

„delovanje“ pomeni izvajanje gospodarskih dejavnosti;

| (k) | „storitve“ zajemajo vsako storitev v katerem koli sektorju, razen storitev, opravljenih v okviru vladnega organa; |
| --- | --- |

(k)

„storitve“ zajemajo vsako storitev v katerem koli sektorju, razen storitev, opravljenih v okviru vladnega organa;

| (l) | „storitve in druge dejavnosti, opravljene pri izvajanju javnih pooblastil“ pomeni storitve ali dejavnosti, ki se ne izvajajo na tržni podlagi ali v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti; |
| --- | --- |

(l)

„storitve in druge dejavnosti, opravljene pri izvajanju javnih pooblastil“ pomeni storitve ali dejavnosti, ki se ne izvajajo na tržni podlagi ali v konkurenci z enim ali več gospodarskimi subjekti;

| (m) | „čezmejno opravljanje storitev“ pomeni opravljanje storitve:






  (i) | z ozemlja pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice (način 1) ali |
| --- | --- | --- |

(m)

„čezmejno opravljanje storitev“ pomeni opravljanje storitve:

(i)

z ozemlja pogodbenice na ozemlje druge pogodbenice (način 1) ali

| (ii) | na ozemlju pogodbenice naročniku storitve druge pogodbenice (način 2); |
| --- | --- |

(ii)

na ozemlju pogodbenice naročniku storitve druge pogodbenice (način 2);

| (n) | „ponudnik storitve“ pogodbenice pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ponujati ali ponuja storitev; |
| --- | --- |

(n)

„ponudnik storitve“ pogodbenice pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ponujati ali ponuja storitev;

| (o) | „podjetnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi opravljati ali opravlja gospodarsko dejavnost z ustanovitvijo poslovne enote. |
| --- | --- |

(o)

„podjetnik“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi opravljati ali opravlja gospodarsko dejavnost z ustanovitvijo poslovne enote.

Oddelek 2

Ustanavljanje

Člen 78

Področje uporabe

Ta oddelek se uporablja za ukrepe, ki jih sprejmeta ali ohranjata pogodbenici in ki vplivajo na ustanavljanje v vseh gospodarskih dejavnostih z izjemo:

| (a) | rudarstva, proizvodnje in predelave (6) jedrskih materialov; |
| --- | --- |

(a)

rudarstva, proizvodnje in predelave (6) jedrskih materialov;

| (b) | proizvodnje ali trgovine z orožjem, strelivom in vojaškim materialom; |
| --- | --- |

(b)

proizvodnje ali trgovine z orožjem, strelivom in vojaškim materialom;

| (c) | avdiovizualnih storitev; |
| --- | --- |

(c)

avdiovizualnih storitev;

| (d) | nacionalne pomorske kabotaže (7) ter |
| --- | --- |

(d)

nacionalne pomorske kabotaže (7) ter

| (e) | nacionalnih in mednarodnih storitev zračnega prevoza (8), rednih ali izrednih, ter storitev, ki so neposredno povezane z uveljavljanjem prometnih pravic z izjemo:






  (i) | storitev popravil in vzdrževanja zrakoplovov, med katerimi je zrakoplov umaknjen iz prometa; |
| --- | --- | --- |

(e)

nacionalnih in mednarodnih storitev zračnega prevoza (8), rednih ali izrednih, ter storitev, ki so neposredno povezane z uveljavljanjem prometnih pravic z izjemo:

(i)

storitev popravil in vzdrževanja zrakoplovov, med katerimi je zrakoplov umaknjen iz prometa;

| (ii) | prodaje in trženja storitev zračnega prometa; |
| --- | --- |

(ii)

prodaje in trženja storitev zračnega prometa;

| (iii) | storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS); |
| --- | --- |

(iii)

storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS);

| (iv) | storitev zemeljske oskrbe; |
| --- | --- |

(iv)

storitev zemeljske oskrbe;

| (v) | storitev upravljanja letališč. |
| --- | --- |

(v)

storitev upravljanja letališč.

Člen 79

Nacionalna obravnava in obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi

1.   Gruzija ob upoštevanju pridržkov iz Priloge XIV-E k temu sporazumu ob začetku veljavnosti tega sporazuma:

| (a) | za ustanavljanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Unije, zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev; oziroma podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše; |
| --- | --- |

(a)

za ustanavljanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Unije, zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev; oziroma podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše;

| (b) | za poslovanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Unije v Gruziji po njihovi ustanovitvi zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev oziroma hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše (9). |
| --- | --- |

(b)

za poslovanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Unije v Gruziji po njihovi ustanovitvi zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev oziroma hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše (9).

2.   Unija ob upoštevanju pridržkov iz Priloge XIV-A k temu sporazumu ob začetku veljavnosti tega sporazuma:

| (a) | za ustanavljanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Gruzije po njihovi ustanovitvi zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev; oziroma hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše; |
| --- | --- |

(a)

za ustanavljanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Gruzije po njihovi ustanovitvi zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev; oziroma hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše;

| (b) | za poslovanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Gruzije v Uniji po njihovi ustanovitvi zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev oziroma hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše (10). |
| --- | --- |

(b)

za poslovanje hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb Gruzije v Uniji po njihovi ustanovitvi zagotovi obravnavo, ki ni nič manj ugodna od obravnave njenih lastnih pravnih oseb, njihovih podružnic in predstavništev oziroma hčerinskih družb, podružnic in predstavništev pravnih oseb katere koli tretje države, kar je ugodnejše (10).

3.   Pogodbenici ob upoštevanju pridržkov iz Priloge XIV-A in Priloge XIV-E k temu sporazumu ne sprejmeta nobenih novih predpisov ali ukrepov, ki uvajajo diskriminacijo v primerjavi z njunimi lastnimi pravnimi osebami glede ustanavljanja pravnih oseb druge pogodbenice na njunem ozemlju oziroma glede njihovega poslovanja po ustanovitvi.

Člen 80

Pregled

1.   Pogodbenici z namenom postopne liberalizacije pogojev ustanavljanja redno revidirata določbe tega oddelka in seznam pridržkov iz člena 79 tega sporazuma ter okolje za ustanavljanje ter pri tem upoštevata svoje zaveze iz mednarodnih sporazumov.

2.   Pogodbenici v okviru revizije iz odstavka 1 ocenita morebitne ovire za ustanavljanje. Z namenom okrepitve določb iz tega poglavja pogodbenici po potrebi odkrijeta primerni način za obravnavanje takih ovir, ki lahko vključuje nadaljnja pogajanja, tudi glede zaščite naložb in postopkov reševanja sporov med investitorji in državo.

Člen 81

Drugi sporazumi

To poglavje ne vpliva na pravice podjetnikov pogodbenic, ki izhajajo iz obstoječih ali prihodnjih mednarodnih sporazumov, ki se nanašajo na naložbe, katerih pogodbenica je država članica ali Gruzija.

Člen 82

Standard obravnave podružnic in predstavništev

1.   Določbe člena 79 tega sporazuma nobeni pogodbenici ne preprečujejo, da bi iz razlogov smotrnosti uporabila posebna pravila v zvezi z ustanavljanjem in poslovanjem podružnic in predstavništev pravnih oseb druge pogodbenice na svojem ozemlju, ki nimajo sedeža na ozemlju prve pogodbenice, in sicer pravila, ki jih upravičujejo pravne ali tehnične razlike med takšnimi podružnicami in predstavništvi ter podružnicami in predstavništvi pravnih oseb s sedežem na njenem ozemlju, oziroma v zvezi s finančnimi storitvami.

2.   Razlike v obravnavi iz razlogov smotrnosti ne presegajo obsega, ki je nujno potreben zaradi takšnih pravnih ali tehničnih razlik oziroma v zvezi s finančnimi storitvami.

Oddelek 3

Čezmejno opravljanje storitev

Člen 83

Področje uporabe

Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenic, ki vplivajo na čezmejno opravljanje vseh storitev, z izjemo:

| (a) | avdiovizualnih storitev; |
| --- | --- |

(a)

avdiovizualnih storitev;

| (b) | nacionalne pomorske kabotaže (11) ter |
| --- | --- |

(b)

nacionalne pomorske kabotaže (11) ter

| (c) | nacionalnih in mednarodnih storitev zračnega prevoza (12), rednih ali izrednih, ter storitev, ki so neposredno povezane z uveljavljanjem prometnih pravic z izjemo:






  (i) | storitev popravil in vzdrževanja zrakoplovov, med katerimi je zrakoplov umaknjen iz prometa; |
| --- | --- | --- |

(c)

nacionalnih in mednarodnih storitev zračnega prevoza (12), rednih ali izrednih, ter storitev, ki so neposredno povezane z uveljavljanjem prometnih pravic z izjemo:

(i)

storitev popravil in vzdrževanja zrakoplovov, med katerimi je zrakoplov umaknjen iz prometa;

| (ii) | prodaje in trženja storitev zračnega prometa; |
| --- | --- |

(ii)

prodaje in trženja storitev zračnega prometa;

| (iii) | storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS); |
| --- | --- |

(iii)

storitev računalniškega rezervacijskega sistema (CRS);

| (iv) | storitev zemeljske oskrbe; |
| --- | --- |

(iv)

storitev zemeljske oskrbe;

| (v) | storitev upravljanja letališč. |
| --- | --- |

(v)

storitev upravljanja letališč.

Člen 84

Dostop do trga

1.   Vsaka pogodbenica pri dostopu do trga prek čezmejnega opravljanja storitev storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice zagotavlja obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, določene v posebnih obveznostih iz Priloge XIV-B in Priloge XIV-F k temu sporazumu.

2.   V sektorjih, za katere se sprejmejo obveznosti v zvezi z dostopom do trga, so ukrepi, ki jih pogodbenica ne ohrani ali sprejme na podlagi regionalne razdelitve ali svojega celotnega ozemlja, razen če je v Prilogi XIV-B in Prilogi XIV-F k temu sporazumu določeno drugače, opredeljeni kot:

| (a) | omejitve števila ponudnikov storitev v obliki številčnih kvot, monopolov, izključnih ponudnikov storitev ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb; |
| --- | --- |

(a)

omejitve števila ponudnikov storitev v obliki številčnih kvot, monopolov, izključnih ponudnikov storitev ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb;

| (b) | omejitve skupne vrednosti transakcij ali premoženja v obliki številčnih kvot ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb; ali |
| --- | --- |

(b)

omejitve skupne vrednosti transakcij ali premoženja v obliki številčnih kvot ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb; ali

| (c) | omejitve skupnega števila storitvenih operacij ali skupne količine opravljenih storitev, izražene v določenih številčnih enotah v obliki kvot ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb. |
| --- | --- |

(c)

omejitve skupnega števila storitvenih operacij ali skupne količine opravljenih storitev, izražene v določenih številčnih enotah v obliki kvot ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb.

Člen 85

Nacionalna obravnava

1.   V sektorjih, za katere so zaveze glede dostopa do trga navedene v Prilogi XIV-B in Prilogi XIV-F k temu sporazumu ter ki so predmet kakršnih koli pogojev in pridržkov iz teh prilog, vsaka pogodbenica v zvezi z vsemi ukrepi, ki vplivajo na čezmejno opravljanje storitev, storitvam in ponudnikom storitev druge pogodbenice zagotovi obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave, ki jo zagotovi lastnim podobnim storitvam in ponudnikom storitev.

2.   Pogodbenica lahko izpolni zahtevo iz odstavka 1, tako da storitve in ponudnike storitev druge pogodbenice obravnava bodisi formalno enako bodisi formalno drugače kot obravnava lastne podobne storitve in ponudnike storitev.

3.   Formalno enaka ali formalno drugačna obravnava se šteje za manj ugodno, če spremeni konkurenčne pogoje v korist storitev ali ponudnikov storitev pogodbenice v primerjavi s storitvami ali ponudniki podobnih storitev druge pogodbenice.

4.   Posebne obveznosti, sprejete v skladu s tem členom, se ne razlagajo kot zahteva za katero koli pogodbenico, da zagotovi nadomestilo za dejansko podrejen konkurenčni položaj zaradi tujega izvora zadevnih storitev ali ponudnikov storitev.

Člen 86

Seznam obveznosti

Sektorji, ki jih vsaka pogodbenica liberalizira v skladu s tem oddelkom, ter, na podlagi pridržkov, omejitve dostopa do trga in nacionalne obravnave, ki se uporabljajo za storitve in ponudnike storitev druge pogodbenice v navedenih sektorjih, so določeni v seznamih zavez iz Priloge XIV-B in Priloge XIV-F k temu sporazumu.

Člen 87

Pregled

Z namenom postopne liberalizacije čezmejnega opravljanja storitev med pogodbenicama Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, redno pregleduje sezname obveznosti iz člena 86 tega sporazuma. Ta pregled upošteva proces postopnega približevanja, kakor je določen v členih 103, 113, 122 in 126 tega sporazuma, in njegovega učinka na odpravo preostalih ovir za čezmejno opravljanje storitev med pogodbenicama.

Oddelek 4

Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov

Člen 88

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta oddelek se uporablja za ukrepe pogodbenic v zvezi z vstopom na njihovo ozemlje in začasnim bivanjem na njihovem ozemlju ključnega osebja, diplomiranih pripravnikov, prodajalcev poslovnih storitev, ponudnikov pogodbenih storitev in neodvisnih strokovnjakov v skladu s členom 76(5) tega sporazuma.

2.   V tem oddelku:

| (a) | „ključno osebje“ pomeni fizične osebe, ki so zaposlene pri pravni osebi ene izmed pogodbenic, ki ni neprofitna organizacija (13), ter so pristojne za vzpostavitev ali ustrezen nadzor, upravljanje in delovanje poslovne enote. „Ključno osebje“ zajema „poslovne obiskovalce“, pristojne za ustanovitev poslovne enote in „premeščanje osebja znotraj družbe“;






  (i) | „poslovni obiskovalci“, pristojni za ustanovitev poslovne enote, pomeni fizične osebe na vodstvenih položajih, ki so pristojne za ustanovitev poslovne enote. Te osebe ne ponujajo ali zagotavljajo storitev in ne opravljajo nobenih drugih gospodarskih dejavnosti z izjemo tistih, ki so nujne za ustanovitev poslovne enote. Prav tako ne prejemajo plačila za opravljeno delo od vira, ki se nahaja v pogodbenici gostiteljici; |
| --- | --- | --- |

(a)

„ključno osebje“ pomeni fizične osebe, ki so zaposlene pri pravni osebi ene izmed pogodbenic, ki ni neprofitna organizacija (13), ter so pristojne za vzpostavitev ali ustrezen nadzor, upravljanje in delovanje poslovne enote. „Ključno osebje“ zajema „poslovne obiskovalce“, pristojne za ustanovitev poslovne enote in „premeščanje osebja znotraj družbe“;

(i)

„poslovni obiskovalci“, pristojni za ustanovitev poslovne enote, pomeni fizične osebe na vodstvenih položajih, ki so pristojne za ustanovitev poslovne enote. Te osebe ne ponujajo ali zagotavljajo storitev in ne opravljajo nobenih drugih gospodarskih dejavnosti z izjemo tistih, ki so nujne za ustanovitev poslovne enote. Prav tako ne prejemajo plačila za opravljeno delo od vira, ki se nahaja v pogodbenici gostiteljici;

| (ii) | „premeščeno osebje znotraj podjetja“ pomeni fizične osebe, ki jih je zaposlila pravna oseba ali so partnerji v njej vsaj eno leto in ki so začasno premeščeni na delovno mesto v poslovni enoti, ki je lahko hčerinska družba, podružnica ali matična družba podjetja / pravne osebe na ozemlju druge pogodbenice. Zadevna fizična oseba mora spadati v eno od naslednjih kategorij:






  1. | direktorji: osebe na vodstvenih položajih v pravni osebi, katerih glavna naloga je upravljanje poslovne enote, v splošnem pa jih nadzoruje ali usmerja upravni odbor ali delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, vključno, pri čemer opravljajo vsaj naslednje naloge:






  — | vodenje poslovne enote ali njenega oddelka ali pododdelka; |
| --- | --- | --- | --- |

(ii)

„premeščeno osebje znotraj podjetja“ pomeni fizične osebe, ki jih je zaposlila pravna oseba ali so partnerji v njej vsaj eno leto in ki so začasno premeščeni na delovno mesto v poslovni enoti, ki je lahko hčerinska družba, podružnica ali matična družba podjetja / pravne osebe na ozemlju druge pogodbenice. Zadevna fizična oseba mora spadati v eno od naslednjih kategorij:

1.

direktorji: osebe na vodstvenih položajih v pravni osebi, katerih glavna naloga je upravljanje poslovne enote, v splošnem pa jih nadzoruje ali usmerja upravni odbor ali delničarji podjetja ali drug enakovreden organ, vključno, pri čemer opravljajo vsaj naslednje naloge:

—

vodenje poslovne enote ali njenega oddelka ali pododdelka;

| — | spremljanje in nadzor dela drugega nadzornega, strokovnega ali vodstvenega osebja; ter |
| --- | --- |

—

spremljanje in nadzor dela drugega nadzornega, strokovnega ali vodstvenega osebja; ter

| — | imajo pooblastilo, da osebno zaposlijo in odpustijo ali priporočijo zaposlitev, odpuščanje ali druge kadrovske ukrepe; |
| --- | --- |

—

imajo pooblastilo, da osebno zaposlijo in odpustijo ali priporočijo zaposlitev, odpuščanje ali druge kadrovske ukrepe;

| (2) | strokovnjaki: fizične osebe, zaposlene pri pravni osebi, ki imajo posebno znanje, bistveno za proizvodnjo poslovne enote, za njeno raziskovalno opremo, tehnike, procese, postopke ali upravljanje. Pri presoji takega znanja se poleg znanja, značilnega za posamezno poslovno enoto, upošteva tudi, ali ima oseba visoke kvalifikacije, ki zadevajo vrsto dela ali poklica, ki zahteva specifično tehnično znanje, vključno s članstvom v strokovnih združenjih; |
| --- | --- |

(2)

strokovnjaki: fizične osebe, zaposlene pri pravni osebi, ki imajo posebno znanje, bistveno za proizvodnjo poslovne enote, za njeno raziskovalno opremo, tehnike, procese, postopke ali upravljanje. Pri presoji takega znanja se poleg znanja, značilnega za posamezno poslovno enoto, upošteva tudi, ali ima oseba visoke kvalifikacije, ki zadevajo vrsto dela ali poklica, ki zahteva specifično tehnično znanje, vključno s članstvom v strokovnih združenjih;

| (b) | „diplomirani pripravniki“ pomeni fizične osebe, ki jih je pravna oseba ene pogodbenice ali njena podružnica zaposlila za vsaj eno leto, imajo univerzitetno diplomo in so začasno premeščeni v poslovno enoto pravne osebe na ozemlju druge pogodbenice za namene poklicnega razvoja ali usposabljanja na področju poslovnih tehnik ali metod (14); |
| --- | --- |

(b)

„diplomirani pripravniki“ pomeni fizične osebe, ki jih je pravna oseba ene pogodbenice ali njena podružnica zaposlila za vsaj eno leto, imajo univerzitetno diplomo in so začasno premeščeni v poslovno enoto pravne osebe na ozemlju druge pogodbenice za namene poklicnega razvoja ali usposabljanja na področju poslovnih tehnik ali metod (14);

| (c) | „prodajalci poslovnih storitev“ (15) pomeni fizične osebe, ki so predstavnice ponudnika storitev ali blaga pogodbenice in želijo vstop na ozemlje druge pogodbenice ter začasno bivanje zaradi pogajanj o prodaji storitev ali blaga ali sklenitve pogodb o prodaji storitev ali blaga za navedenega ponudnika. Ne opravljajo neposredne prodaje splošni javnosti in ne prejemajo plačila od vira v pogodbenici gostiteljici, prav tako niso komisionarji; |
| --- | --- |

(c)

„prodajalci poslovnih storitev“ (15) pomeni fizične osebe, ki so predstavnice ponudnika storitev ali blaga pogodbenice in želijo vstop na ozemlje druge pogodbenice ter začasno bivanje zaradi pogajanj o prodaji storitev ali blaga ali sklenitve pogodb o prodaji storitev ali blaga za navedenega ponudnika. Ne opravljajo neposredne prodaje splošni javnosti in ne prejemajo plačila od vira v pogodbenici gostiteljici, prav tako niso komisionarji;

| (d) | „ponudniki pogodbenih storitev“ pomeni fizične osebe, zaposlene v pravni osebi ene pogodbenice, ki ni agencija za zaposlovanje in zagotavljanje dela ter ne posluje v imenu take agencije in nima poslovne enote na ozemlju druge pogodbenice in ki je s končnim potrošnikom v drugi pogodbenici v dobri veri sklenila pogodbo o opravljanju storitev, za izpolnitev katere je potrebna začasna prisotnost njenih delavcev v navedeni pogodbenici; |
| --- | --- |

(d)

„ponudniki pogodbenih storitev“ pomeni fizične osebe, zaposlene v pravni osebi ene pogodbenice, ki ni agencija za zaposlovanje in zagotavljanje dela ter ne posluje v imenu take agencije in nima poslovne enote na ozemlju druge pogodbenice in ki je s končnim potrošnikom v drugi pogodbenici v dobri veri sklenila pogodbo o opravljanju storitev, za izpolnitev katere je potrebna začasna prisotnost njenih delavcev v navedeni pogodbenici;

| (e) | „neodvisni strokovnjaki“ pomeni fizične osebe, ki se ukvarjajo z opravljanjem storitev in so registrirane kot samozaposlene osebe na ozemlju pogodbenice, nimajo poslovne enote na ozemlju druge pogodbenice in ki so s končnim potrošnikom v drugi pogodbenici sklenile pogodbo v dobri veri (in ne prek agencije za zaposlovanje in zagotavljanje dela) za opravljanje storitev, pri katerih je potrebna njihova začasna prisotnost v navedeni pogodbenici, da se izpolnijo pogoji iz pogodbe za opravljanje storitev; |
| --- | --- |

(e)

„neodvisni strokovnjaki“ pomeni fizične osebe, ki se ukvarjajo z opravljanjem storitev in so registrirane kot samozaposlene osebe na ozemlju pogodbenice, nimajo poslovne enote na ozemlju druge pogodbenice in ki so s končnim potrošnikom v drugi pogodbenici sklenile pogodbo v dobri veri (in ne prek agencije za zaposlovanje in zagotavljanje dela) za opravljanje storitev, pri katerih je potrebna njihova začasna prisotnost v navedeni pogodbenici, da se izpolnijo pogoji iz pogodbe za opravljanje storitev;

| (f) | „kvalifikacije“ pomeni diplome, spričevala in druga dokazila (o formalni izobrazbi), ki jih izda organ, imenovan skladno z zakonskimi, uredbenimi ali upravnimi določbami, in ki potrjujejo uspešen zaključek strokovnega usposabljanja. |
| --- | --- |

(f)

„kvalifikacije“ pomeni diplome, spričevala in druga dokazila (o formalni izobrazbi), ki jih izda organ, imenovan skladno z zakonskimi, uredbenimi ali upravnimi določbami, in ki potrjujejo uspešen zaključek strokovnega usposabljanja.

Člen 89

Ključno osebje in diplomirani pripravniki

1.   Vsaka pogodbenica za vsak sektor, za katerega se je zavezala v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje) tega poglavja, in ob upoštevanju morebitnih pridržkov iz Priloge XIV-A in Priloge XIV-E k temu sporazumu ali v Prilogi XIV-C in Prilogi XIV-G k temu sporazumu, omogoči podjetnikom druge pogodbenice, da v svojih poslovnih enotah zaposlijo fizične osebe iz te druge pogodbenice, pod pogojem, da so taki delavci bodisi ključno osebje ali diplomirani pripravniki, kot so opredeljeni v členu 88 tega sporazuma. Začasni vstop in začasno bivanje ključnega osebja in diplomiranih pripravnikov traja največ tri leta za premeščence znotraj podjetja, 90 dni v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju za poslovne obiskovalce, pristojne za ustanovitev poslovne enote, in eno leto za diplomirane pripravnike.

2.   Za vsak sektor, za katerega veljajo zaveze v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje) tega poglavja, so ukrepi, ki jih pogodbenica ne ohranja ali sprejme na podlagi regionalne razdelitve ali svojega celotnega ozemlja, razen če v Prilogi XIV-C in Prilogi XIV-G k temu sporazumu ni določeno drugače, opredeljeni kot omejitve glede skupnega števila fizičnih oseb, ki jih lahko podjetnik zaposli kot ključno osebje in diplomirane pripravnike v določenem sektorju v obliki številčnih kvot, ali zahteve po ugotavljanju gospodarskih potreb, in kot diskriminatorne omejitve.

Člen 90

Prodajalci poslovnih storitev

Vsaka pogodbenica za vsak sektor, za katerega se je zavezala v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje) ali oddelkom 3 (Čezmejno opravljanje storitev) tega poglavja in ki je predmet kakršnih koli pridržkov iz Priloge XIV-A, Priloge XIV-E, Priloge XIV-B in Priloge XIV-F k temu sporazumu, omogoči vstop in začasno bivanje prodajalcev poslovnih storitev za največ 90 dni v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju.

Člen 91

Ponudniki pogodbenih storitev

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje obveznosti, ki izhajajo iz njunih zavez glede vstopa in začasnega bivanja ponudnikov pogodbenih storitev v skladu s Splošnim sporazumom o trgovini in storitvah (v nadaljnjem besedilu: GATS). Vsaka pogodbenica v skladu s Prilogo XIV-D in Prilogo XIV-H k temu sporazumu ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena omogoči ponudnikom pogodbenih storitev druge pogodbenice, da zagotavljajo storitve na njenem ozemlju.

2.   Za obveznosti, ki sta jih sprejeli pogodbenici, veljajo naslednji pogoji:

| (a) | fizične osebe se morajo začasno ukvarjati z opravljanjem storitve kot osebe, zaposlene v pravni osebi, ki je pridobila pogodbo o storitvah za največ 12 mesecev; |
| --- | --- |

(a)

fizične osebe se morajo začasno ukvarjati z opravljanjem storitve kot osebe, zaposlene v pravni osebi, ki je pridobila pogodbo o storitvah za največ 12 mesecev;

| (b) | fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo take storitve ponujati kot osebe, zaposlene v pravni osebi, ki opravljajo storitve vsaj eno leto neposredno pred datumom vložitve vloge za vstop na ozemlje take druge pogodbenice; poleg tega mora fizična oseba na dan vložitve vloge za vstop na ozemlje pogodbenice imeti vsaj tri leta delovnih izkušenj (16) v sektorju dejavnosti, ki je predmet pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo take storitve ponujati kot osebe, zaposlene v pravni osebi, ki opravljajo storitve vsaj eno leto neposredno pred datumom vložitve vloge za vstop na ozemlje take druge pogodbenice; poleg tega mora fizična oseba na dan vložitve vloge za vstop na ozemlje pogodbenice imeti vsaj tri leta delovnih izkušenj (16) v sektorju dejavnosti, ki je predmet pogodbe;

| (c) | fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo imeti:






  (i) | univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz katere je razvidno enakovredno znanje (17), ter, |
| --- | --- | --- |

(c)

fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo imeti:

(i)

univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz katere je razvidno enakovredno znanje (17), ter,

| (ii) | poklicne kvalifikacije, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti v skladu z zakoni, drugimi predpisi ali pravnimi zahtevami pogodbenice, v kateri se storitev opravlja; |
| --- | --- |

(ii)

poklicne kvalifikacije, kadar je to potrebno za izvajanje dejavnosti v skladu z zakoni, drugimi predpisi ali pravnimi zahtevami pogodbenice, v kateri se storitev opravlja;

| (d) | fizična oseba ne prejme plačila za opravljanje storitev na ozemlju druge pogodbenice, razen plačila pravne osebe, ki je njen delodajalec; |
| --- | --- |

(d)

fizična oseba ne prejme plačila za opravljanje storitev na ozemlju druge pogodbenice, razen plačila pravne osebe, ki je njen delodajalec;

| (e) | vstop in začasno bivanje fizičnih oseb v zadevni pogodbenici zajema kumulativno obdobje največ šestih mesecev, ali v primeru Luksemburga 25 tednov, v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju ali čas veljavnosti pogodbe, pri čemer se upošteva krajše obdobje; |
| --- | --- |

(e)

vstop in začasno bivanje fizičnih oseb v zadevni pogodbenici zajema kumulativno obdobje največ šestih mesecev, ali v primeru Luksemburga 25 tednov, v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju ali čas veljavnosti pogodbe, pri čemer se upošteva krajše obdobje;

| (f) | dostop, odobren v skladu s tem členom, zadeva samo storitveno dejavnost, ki je predmet pogodbe, in ne daje pravice do uporabe strokovnega naziva pogodbenice, v kateri se storitev opravlja; |
| --- | --- |

(f)

dostop, odobren v skladu s tem členom, zadeva samo storitveno dejavnost, ki je predmet pogodbe, in ne daje pravice do uporabe strokovnega naziva pogodbenice, v kateri se storitev opravlja;

| (g) | število oseb, ki jih zajema pogodba o storitvah, ne sme biti večje, kot je potrebno za izpolnjevanje pogodbe, kakor lahko določajo zakoni, drugi predpisi ali druge pravne zahteve pogodbenice, v kateri se storitev opravlja. |
| --- | --- |

(g)

število oseb, ki jih zajema pogodba o storitvah, ne sme biti večje, kot je potrebno za izpolnjevanje pogodbe, kakor lahko določajo zakoni, drugi predpisi ali druge pravne zahteve pogodbenice, v kateri se storitev opravlja.

Člen 92

Neodvisni strokovnjaki

1.   Pogodbenici v skladu s Prilogo XIV-D in Prilogo XIV-H k temu sporazumu ob upoštevanju pogojev iz odstavka 2 tega člena omogočita neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice, da zagotavljajo storitve na njunem ozemlju.

2.   Za obveznosti, ki sta jih sprejeli pogodbenici, veljajo naslednji pogoji:

| (a) | fizične osebe se morajo začasno ukvarjati z opravljanjem storitve kot samozaposlene osebe, ustanovljene v drugi pogodbenici, in so morale pridobiti pogodbo o storitvah za največ dvanajst mesecev; |
| --- | --- |

(a)

fizične osebe se morajo začasno ukvarjati z opravljanjem storitve kot samozaposlene osebe, ustanovljene v drugi pogodbenici, in so morale pridobiti pogodbo o storitvah za največ dvanajst mesecev;

| (b) | fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo na dan vložitve vloge za vstop v drugo pogodbenico imeti vsaj šest let delovnih izkušenj v sektorju dejavnosti, ki je predmet pogodbe; |
| --- | --- |

(b)

fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo na dan vložitve vloge za vstop v drugo pogodbenico imeti vsaj šest let delovnih izkušenj v sektorju dejavnosti, ki je predmet pogodbe;

| (c) | fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo imeti:






  (i) | univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz katere je razvidno enakovredno znanje (18), in |
| --- | --- | --- |

(c)

fizične osebe, ki vstopajo na ozemlje druge pogodbenice, morajo imeti:

(i)

univerzitetno diplomo ali kvalifikacijo, iz katere je razvidno enakovredno znanje (18), in

| (ii) | poklicne kvalifikacije, ki se zahtevajo za izvajanje dejavnosti v skladu z zakoni, drugimi predpisi ali drugimi pravnimi zahtevami pogodbenice, v kateri se storitev opravlja; |
| --- | --- |

(ii)

poklicne kvalifikacije, ki se zahtevajo za izvajanje dejavnosti v skladu z zakoni, drugimi predpisi ali drugimi pravnimi zahtevami pogodbenice, v kateri se storitev opravlja;

| (d) | vstop in začasno bivanje fizičnih oseb v zadevni pogodbenici zajema kumulativno obdobje največ šestih mesecev, ali v primeru Luksemburga 25 tednov, v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju ali čas veljavnosti pogodbe, pri čemer se upošteva krajše obdobje; |
| --- | --- |

(d)

vstop in začasno bivanje fizičnih oseb v zadevni pogodbenici zajema kumulativno obdobje največ šestih mesecev, ali v primeru Luksemburga 25 tednov, v katerem koli dvanajstmesečnem obdobju ali čas veljavnosti pogodbe, pri čemer se upošteva krajše obdobje;

| (e) | dostop, odobren na podlagi določb tega člena, se nanaša le na storitveno dejavnost, ki je predmet pogodbe, in ne daje pravice do uporabe strokovnega naziva pogodbenice, v kateri se storitev opravlja. |
| --- | --- |

(e)

dostop, odobren na podlagi določb tega člena, se nanaša le na storitveno dejavnost, ki je predmet pogodbe, in ne daje pravice do uporabe strokovnega naziva pogodbenice, v kateri se storitev opravlja.

Oddelek 5

Regulativni okvir

Pododdelek 1

Nacionalna ureditev

Člen 93

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Naslednja pravila se uporabljajo za ukrepe pogodbenic v zvezi z zahtevami za izdajo licence in postopki, kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, ki vplivajo na:

| (a) | čezmejno opravljanje storitev; |
| --- | --- |

(a)

čezmejno opravljanje storitev;

| (b) | ustanavljanje na njunem ozemlju za pravne in fizične osebe, kot je opredeljeno v členu 77(9) tega sporazuma; in |
| --- | --- |

(b)

ustanavljanje na njunem ozemlju za pravne in fizične osebe, kot je opredeljeno v členu 77(9) tega sporazuma; in

| (c) | začasno bivanje na njunem ozemlju za kategorije fizičnih oseb, kot je opredeljeno v točkah od (a) do (e) člena 88(2) tega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

začasno bivanje na njunem ozemlju za kategorije fizičnih oseb, kot je opredeljeno v točkah od (a) do (e) člena 88(2) tega sporazuma.

2.   V primeru čezmejnega opravljanja storitev se ta pravila uporabljajo samo za sektorje, v zvezi s katerimi je pogodbenica sprejela posebne zaveze in kolikor se te posebne zaveze uporabljajo v skladu s Prilogo XIV-B in Prilogo XIV-F k temu sporazumu. V primeru ustanavljanja se ta pravila ne uporabljajo za sektorje, če je pridržek zabeležen v skladu s Prilogo XVI-A in Prilogo XVI-E k temu sporazumu. V primeru začasnega bivanja fizičnih oseb se ta pravila ne uporabljajo za sektorje, v zvezi s katerimi je pridržek zabeležen v skladu s Prilogo XIV-C, Prilogo XIV-D, Prilogo XIV-G in Prilogo XIV-H k temu sporazumu.

3.   Ta pravila ne veljajo za ukrepe, ki so omejitve v skladu z zadevnimi prilogami k temu sporazumu.

4.   V tem oddelku:

| (a) | „zahteve za izdajo licence“ pomeni bistvene zahteve z izjemo kvalifikacijskih zahtev, ki jih mora izpolnjevati fizična ali pravna oseba, da pridobi, spremeni ali obnovi dovoljenje za opravljanje dejavnosti, kot je določeno v točkah od (a) do (c) odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

„zahteve za izdajo licence“ pomeni bistvene zahteve z izjemo kvalifikacijskih zahtev, ki jih mora izpolnjevati fizična ali pravna oseba, da pridobi, spremeni ali obnovi dovoljenje za opravljanje dejavnosti, kot je določeno v točkah od (a) do (c) odstavka 1;

| (b) | „postopki za izdajo licence“ pomeni upravna ali procesna pravila, ki jih mora spoštovati fizična ali pravna oseba, ki želi pridobiti dovoljenje za opravljanje dejavnosti, kot je določeno v točkah od (a) do (c) odstavka 1, vključno s spremembo ali obnovo licence, da dokaže izpolnjevanje zahtev za izdajo licence; |
| --- | --- |

(b)

„postopki za izdajo licence“ pomeni upravna ali procesna pravila, ki jih mora spoštovati fizična ali pravna oseba, ki želi pridobiti dovoljenje za opravljanje dejavnosti, kot je določeno v točkah od (a) do (c) odstavka 1, vključno s spremembo ali obnovo licence, da dokaže izpolnjevanje zahtev za izdajo licence;

| (c) | „kvalifikacijske zahteve“ pomeni bistvene zahteve, ki se nanašajo na kompetenco fizične osebe, ki opravi storitev, in ki morajo biti izpolnjene z namenom pridobitve dovoljenja za opravljanje storitve; |
| --- | --- |

(c)

„kvalifikacijske zahteve“ pomeni bistvene zahteve, ki se nanašajo na kompetenco fizične osebe, ki opravi storitev, in ki morajo biti izpolnjene z namenom pridobitve dovoljenja za opravljanje storitve;

| (d) | „kvalifikacijski postopki“ pomeni upravna ali postopkovna pravila, ki jih mora fizična oseba spoštovati, da dokaže izpolnjevanje kvalifikacijskih zahtev z namenom pridobitve dovoljenja za opravljanje storitve; |
| --- | --- |

(d)

„kvalifikacijski postopki“ pomeni upravna ali postopkovna pravila, ki jih mora fizična oseba spoštovati, da dokaže izpolnjevanje kvalifikacijskih zahtev z namenom pridobitve dovoljenja za opravljanje storitve;

| (e) | „pristojni organ“ pomeni vsako centralno, regionalno ali lokalno oblast in organ oziroma nevladni organ pri izvajanju pooblastil, ki mu ga podelijo centralne, regionalne ali lokalne oblasti oziroma organi, ki sprejmejo odločitev o dovoljenju za opravljanje storitve, vključno z ustanovitvijo, ali odločitev glede dovoljenja za ustanovitev v gospodarski dejavnosti, ki ni storitvena. |
| --- | --- |

(e)

„pristojni organ“ pomeni vsako centralno, regionalno ali lokalno oblast in organ oziroma nevladni organ pri izvajanju pooblastil, ki mu ga podelijo centralne, regionalne ali lokalne oblasti oziroma organi, ki sprejmejo odločitev o dovoljenju za opravljanje storitve, vključno z ustanovitvijo, ali odločitev glede dovoljenja za ustanovitev v gospodarski dejavnosti, ki ni storitvena.

Člen 94

Pogoji za izdajo licence in priznavanje kvalifikacije

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da ukrepi v zvezi z zahtevami za izdajo licence in zadevnimi postopki, kvalifikacijskimi zahtevami in postopki temeljijo na merilih, ki pristojnim organom preprečujejo, da bi samovoljno izvajali pooblastila za ocenjevanje.

2.   Merila iz odstavka 1 so:

| (a) | sorazmerna cilju javne politike; |
| --- | --- |

(a)

sorazmerna cilju javne politike;

| (b) | jasna in nedvoumna; |
| --- | --- |

(b)

jasna in nedvoumna;

| (c) | objektivna; |
| --- | --- |

(c)

objektivna;

| (d) | določena vnaprej; |
| --- | --- |

(d)

določena vnaprej;

| (e) | objavljena vnaprej; |
| --- | --- |

(e)

objavljena vnaprej;

| (f) | pregledna in dostopna. |
| --- | --- |

(f)

pregledna in dostopna.

3.   Dovoljenje ali licenca se izda takoj, ko ustrezen pregled pokaže, da so izpolnjeni pogoji za pridobitev dovoljenja ali licence.

4.   Vsaka pogodbenica ohranja ali ustanovi sodne, arbitražne ali upravne svete ali uvede take postopke, ki na zahtevo prizadetega podjetnika ali ponudnika storitev omogočajo takojšen pregled upravnih sklepov, ki vplivajo na ustanavljanje, čezmejno opravljanje storitev ali začasno prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov, in zagotavljajo ustrezna pravna sredstva zanje, kadar je to upravičeno. Kadar taki postopki niso neodvisni od agencije, ki ji je zaupan zadevni upravni sklep, vsaka pogodbenica zagotovi, da postopki dejansko zagotovijo objektiven in nepristranski pregled.

5.   Če je število razpoložljivih licenc za posamezno dejavnost omejeno zaradi pomanjkanja naravnih virov ali tehničnih zmogljivosti, vsaka pogodbenica izvede izbirni postopek med več potencialnimi kandidati, ki v celoti zagotavlja nepristranskost in preglednost, med drugim zlasti ustrezno objavo o začetku, poteku in zaključku postopka.

6.   Ob upoštevanju določb tega člena pri določanju pravil izbirnega postopka lahko vsaka pogodbenica upošteva cilje javne politike, vključno s pomisleki v zvezi z zdravjem, varnostjo, varstvom okolja in ohranjanjem kulturne dediščine.

Člen 95

Postopki za izdajo licence in kvalifikacijski postopki

1.   Postopki za izdajo licence in kvalifikacijski postopki ter povezane formalnosti so jasni, objavljeni vnaprej ter vložnikom zagotavljajo, da bo njihova vloga obravnavana objektivno in nepristransko.

2.   Postopki za izdajo licence in kvalifikacijski postopki ter povezane formalnosti so čim bolj preprosti in opravljanja storitve ne zapletajo ali zavlačujejo neupravičeno. Višina morebitne pristojbine za izdajo licence (19), ki jo morajo vložniki plačati zaradi svoje vloge, bi morala biti razumna in sorazmerna stroškom zadevnega postopka za izdajo dovoljenja.

3.   Vsaka pogodbenica zagotovi nepristranskost odločitev in postopkov pristojnih organov za izdajo licence ali dovoljenja do vseh vložnikov. Pristojni organ bi moral sprejeti odločitev neodvisno in ponudniku storitev, za opravljanje katerih se zahteva licenca ali dovoljenje, ne odgovarja.

4.   Kadar obstajajo določeni časovni roki za vložitev vloge, se vložniku zagotovi razumen rok za vložitev vloge. Pristojni organ začne obravnavati vlogo brez nepotrebnega odlašanja. Če je možno, bi bilo treba omogočiti, da se vloge v elektronski in papirnati obliki sprejmejo pod enakimi pogoji za dokazovanje pristnosti.

5.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se obravnava vloge, vključno s sprejetjem končne odločitve o vlogi, zaključi v razumnem roku od vložitve popolne vloge. Vsaka pogodbenica si prizadeva določiti običajni časovni rok za obravnavo vloge.

6.   Pristojni organ v razumnem času od prejetja vloge, za katero meni, da je nepopolna, o tem obvesti vložnika in čim bolj natančno opredeli dodatne informacije, ki se zahtevajo za dopolnitev vloge, ter vložniku omogoči, da odpravi pomanjkljivosti.

7.   Omogočiti bi bilo treba, da se namesto originalnih dokumentov sprejmejo overjene kopije, kadar je to mogoče.

8.   Če pristojni organ vlogo zavrne, se o tem vložnika obvesti v pisni obliki in brez nepotrebnega odlašanja. Načeloma je treba vložnika na njegovo zahtevo obvestiti tudi o razlogih za zavrnitev vloge in o roku za pritožbo zoper odločitev.

9.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da odobrena licenca ali dovoljenje začneta veljati brez nepotrebnega odlašanja in v skladu s pogoji, ki so določeni v navedeni licenci ali dovoljenju.

Pododdelek 2

Določbe splošne uporabe

Člen 96

Vzajemno priznavanje

1.   To poglavje pogodbenici v ničemer ne preprečuje, da od fizičnih oseb zahteva potrebne kvalifikacije in/ali strokovne izkušnje, predpisane na ozemlju, na katerem se storitev opravlja, za zadevni sektor.

2.   Vsaka pogodbenica spodbuja ustrezne strokovne organe na svojem ozemlju, da podajo priporočila o vzajemnem priznavanju Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, z namenom, da podjetniki in ponudniki storitev v celoti ali delno izpolnijo merila, ki jih uporablja vsaka pogodbenica za izdajo dovoljenj in licenc podjetnikom in ponudnikom storitev ter za njihovo delovanje in potrjevanje, zlasti na področju strokovnih storitev.

3.   Po prejemu priporočila iz odstavka 2 Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi v razumnem roku pregleda navedeno priporočilo, da ugotovi, če je to skladno s tem sporazumom in na podlagi vsebovanih informacij oceni zlasti:

| (a) | obseg zbliževanja standardov in meril, ki jih vsaka pogodbenica uporablja za izdajo dovoljenj, licenc, delovanje in potrjevanje ponudnikov storitev in podjetnikov ter |
| --- | --- |

(a)

obseg zbliževanja standardov in meril, ki jih vsaka pogodbenica uporablja za izdajo dovoljenj, licenc, delovanje in potrjevanje ponudnikov storitev in podjetnikov ter

| (b) | potencialni gospodarski pomen Sporazuma o vzajemnem priznavanju. |
| --- | --- |

(b)

potencialni gospodarski pomen Sporazuma o vzajemnem priznavanju.

4.   Če so te zahteve izpolnjene, Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi sprejme potrebne ukrepe za pogajanja, nato pa pogodbenici prek njunih pristojnih organov začneta pogajanja o Sporazumu o vzajemnem priznavanju.

5.   Vsak tak sporazum je skladen z zadevnimi določbami Sporazuma WTO in zlasti člena VII GATS.

Člen 97

Preglednost in razkritje zaupnih informacij

1.   Vsaka pogodbenica se takoj odzove na vse zahteve druge pogodbenice po posebnih informacijah v zvezi s svojimi ukrepi, ki se splošno uporabljajo, ali mednarodnimi sporazumi, ki se tičejo tega sporazuma ali nanj vplivajo. Vsaka pogodbenica prav tako ustanovi eno ali več informacijskih točk, da bi lahko podjetnikom in ponudnikom storitev druge pogodbenice na zahtevo posredovala posebne informacije o vseh takih zadevah. Pogodbenici se o svojih informacijskih točkah medsebojno obvestita v treh mesecih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma. Za informacijske točke ni nujno, da so depozitarne ustanove za zakone in druge predpise.

2.   Ta sporazum nikakor ne zahteva od katere koli pogodbenice, da daje zaupne informacije, katerih razkritje bi oviralo izvrševanje zakonodaje ali bilo kako drugače v nasprotju z javnimi interesi ali bi posegalo v legitimne trgovinske interese posameznih javnih ali zasebnih podjetij.

Pododdelek 3

Računalniške storitve

Člen 98

Dogovor o računalniških storitvah

1.   Če je trgovina z računalniškimi storitvami liberalizirana v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje), oddelkom 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelkom 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja, se pogodbenici uskladita z odstavki 2, 3 in 4 tega člena.

2.   CPC (20) 84, oznaka ZN za opis računalniških in sorodnih storitev, zajema osnovne funkcije za opravljanje vseh računalniških in sorodnih storitev:

| (a) | računalniške programe, opredeljene kot sklope navodil, ki so potrebni za delovanje in komunikacijo računalnikov (vključno z njihovo pripravo in izvedbo); |
| --- | --- |

(a)

računalniške programe, opredeljene kot sklope navodil, ki so potrebni za delovanje in komunikacijo računalnikov (vključno z njihovo pripravo in izvedbo);

| (b) | obdelavo in shranjevanje podatkov ter |
| --- | --- |

(b)

obdelavo in shranjevanje podatkov ter

| (c) | sorodne storitve, kot so storitve svetovanja in usposabljanja za osebje strank. |
| --- | --- |

(c)

sorodne storitve, kot so storitve svetovanja in usposabljanja za osebje strank.

Tehnološki razvoj je narekoval večjo ponudbo teh storitev v obliki svežnja oziroma paketa sorodnih storitev, ki lahko vključuje le nekatere ali pa vse od teh osnovnih funkcij. Na primer, storitve, kot so gostovanje spletnih strani oziroma domen, storitve rudarjenja podatkov in mrežno računalništvo, sestavlja kombinacija osnovnih funkcij računalniških storitev.

3.   Računalniške in sorodne storitve, ne glede na to, ali se izvajajo prek omrežja, vključno z internetom, vključujejo vse storitve, ki zagotavljajo:

| (a) | svetovanje, strategijo, analizo, načrtovanje, specifikacijo, oblikovanje, razvoj, namestitev, izvedbo, integracijo, preskušanje, iskanje in odpravljanje napak, posodabljanje, podporo, tehnično pomoč ali upravljanje računalnikov ali računalniških sistemov ali zanje; |
| --- | --- |

(a)

svetovanje, strategijo, analizo, načrtovanje, specifikacijo, oblikovanje, razvoj, namestitev, izvedbo, integracijo, preskušanje, iskanje in odpravljanje napak, posodabljanje, podporo, tehnično pomoč ali upravljanje računalnikov ali računalniških sistemov ali zanje;

| (b) | računalniške programe, opredeljene kot nize navodil, potrebne za delovanje in komunikacijo računalnikov (njih samih in v njih), ter svetovanje, strategijo, analizo, načrtovanje, specifikacijo, oblikovanje, razvoj, namestitev, izvedbo, integracijo, preskušanje, iskanje in odpravljanje napak, posodabljanje, predelavo, vzdrževanje, podporo, tehnično pomoč, upravljanje ali uporabo računalniških programov ali zanje, ali |
| --- | --- |

(b)

računalniške programe, opredeljene kot nize navodil, potrebne za delovanje in komunikacijo računalnikov (njih samih in v njih), ter svetovanje, strategijo, analizo, načrtovanje, specifikacijo, oblikovanje, razvoj, namestitev, izvedbo, integracijo, preskušanje, iskanje in odpravljanje napak, posodabljanje, predelavo, vzdrževanje, podporo, tehnično pomoč, upravljanje ali uporabo računalniških programov ali zanje, ali

| (c) | obdelavo podatkov, shranjevanje podatkov, podatkovno gostovanje ali storitve podatkovnih baz; storitve vzdrževanja in popravil za pisarniške stroje in opremo, vključno z računalniki; storitve usposabljanja za osebje strank, ki so povezane z računalniškimi programi, računalniki ali računalniškimi sistemi in niso uvrščene drugje. |
| --- | --- |

(c)

obdelavo podatkov, shranjevanje podatkov, podatkovno gostovanje ali storitve podatkovnih baz; storitve vzdrževanja in popravil za pisarniške stroje in opremo, vključno z računalniki; storitve usposabljanja za osebje strank, ki so povezane z računalniškimi programi, računalniki ali računalniškimi sistemi in niso uvrščene drugje.

4.   Računalniške in sorodne storitve omogočajo izvajanje drugih storitev (npr. bančništvo) tako prek elektronskih kot drugih sredstev. Vendar pa obstaja pomembna razlika med storitvijo omogočanja (npr. gostovanje spletnih strani ali gostovanje aplikacij) in vsebinsko oziroma osnovno storitvijo, ki se izvaja elektronsko (npr. bančništvo). V takih primerih CPC 84 vsebinske oziroma osnovne storitve ne zajema.

Pododdelek 4

Poštne in kurirske storitve

Člen 99

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta pododdelek določa načela regulativnega okvira za vse poštne in kurirske storitve, liberalizirane v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje), oddelkom 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelkom 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja.

2.   Za namene tega pododdelka in oddelka 2 (Ustanavljanje), oddelka 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelka 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja:

| (a) | „licenca“ pomeni dovoljenje, ki ga regulativni organ izda posameznemu ponudniku in se zahteva pred opravljanjem dane storitve; |
| --- | --- |

(a)

„licenca“ pomeni dovoljenje, ki ga regulativni organ izda posameznemu ponudniku in se zahteva pred opravljanjem dane storitve;

| (b) | „univerzalna storitev“ pomeni stalno opravljanje poštne storitve določene kakovosti na vseh točkah na ozemlju pogodbenice po dostopnih cenah za vse uporabnike. |
| --- | --- |

(b)

„univerzalna storitev“ pomeni stalno opravljanje poštne storitve določene kakovosti na vseh točkah na ozemlju pogodbenice po dostopnih cenah za vse uporabnike.

Člen 100

Univerzalna storitev

Vsaka pogodbenica ima pravico opredeliti vrsto obveznosti univerzalne storitve, ki jo želi ohraniti. Taka obveznost se sama po sebi ne bo štela za protikonkurenčno, če se bo upravljala na pregleden, nediskriminatoren in konkurenčno nevtralen način ter ne bo povzročala večjega bremena, kot je potrebno, za vrsto univerzalne storitve, ki jo opredeli pogodbenica.

Člen 101

Licence

1.   Licenca se lahko zahteva le za storitve, ki so v sklopu univerzalne storitve.

2.   Kadar se zahteva licenca, se javno objavijo:

| (a) | vsa merila za izdajo licenc in obdobje, ki je praviloma potrebno, da se sprejme odločitev glede vloge za licenco; in |
| --- | --- |

(a)

vsa merila za izdajo licenc in obdobje, ki je praviloma potrebno, da se sprejme odločitev glede vloge za licenco; in

| (b) | pogoji za izdajo licence. |
| --- | --- |

(b)

pogoji za izdajo licence.

3.   Na zahtevo se vložnika obvesti o razlogih za zavrnitev izdaje licence, vsaka pogodbenica pa vzpostavi pritožbeni postopek prek neodvisnega organa. Tak postopek je pregleden, nediskriminatoren in temelji na objektivnih merilih.

Člen 102

Neodvisnost regulativnega organa

Regulativni organ je pravno ločen od katerega koli ponudnika poštnih in kurirskih storitev in mu tudi ne odgovarja. Sklepi in postopki regulativnega organa so nepristranski za vse udeležence na trgu.

Člen 103

Postopno približevanje

Pogodbenici z namenom upoštevanja nadaljnje liberalizacije na področju trgovine s storitvami priznavata pomen postopnega približevanja obstoječe in prihodnje gruzijske zakonodaje seznamu predpisov pravnega reda Unije, ki je vključen v Prilogo XV-C k temu sporazumu.

Pododdelek 5

Elektronska komunikacijska omrežja in storitve

Člen 104

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta pododdelek določa načela regulativnega okvira za vse elektronske komunikacijske storitve, liberalizirane v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje), oddelkom 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelkom 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja.

2.   Za namene tega pododdelka in oddelka 2 (Ustanavljanje), oddelka 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelka 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja:

| (a) | „elektronske komunikacijske storitve“ pomeni vse storitve, ki v celoti ali pretežno temeljijo na prenosu signalov po elektronskih komunikacijskih omrežjih, vključno s telekomunikacijskimi storitvami in storitvami prenosa po omrežjih, ki se uporabljajo za radiodifuzijo; navedene storitve pa izključujejo storitve, s katerimi se zagotavljajo vsebine ali izvaja redakcijski nadzor nad vsebinami, ki se pošiljajo po elektronskih komunikacijskih omrežjih in z elektronskimi komunikacijskimi storitvami; |
| --- | --- |

(a)

„elektronske komunikacijske storitve“ pomeni vse storitve, ki v celoti ali pretežno temeljijo na prenosu signalov po elektronskih komunikacijskih omrežjih, vključno s telekomunikacijskimi storitvami in storitvami prenosa po omrežjih, ki se uporabljajo za radiodifuzijo; navedene storitve pa izključujejo storitve, s katerimi se zagotavljajo vsebine ali izvaja redakcijski nadzor nad vsebinami, ki se pošiljajo po elektronskih komunikacijskih omrežjih in z elektronskimi komunikacijskimi storitvami;

| (b) | „javno komunikacijsko omrežje“ je elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali v glavnem uporablja za zagotavljanje javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev; |
| --- | --- |

(b)

„javno komunikacijsko omrežje“ je elektronsko komunikacijsko omrežje, ki se v celoti ali v glavnem uporablja za zagotavljanje javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev;

| (c) | „elektronsko komunikacijsko omrežje“ pomeni prenosne sisteme in, kadar je to primerno, komutacijsko ali usmerjalno opremo ter druge vire, ki omogočajo prenos signalov po žicah, z radijskimi valovi, optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi (vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko radiodifuzijo, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih informacij; |
| --- | --- |

(c)

„elektronsko komunikacijsko omrežje“ pomeni prenosne sisteme in, kadar je to primerno, komutacijsko ali usmerjalno opremo ter druge vire, ki omogočajo prenos signalov po žicah, z radijskimi valovi, optičnimi ali drugimi elektromagnetnimi sredstvi, vključno s satelitskimi omrežji, fiksnimi (vodovno in paketno komutiranimi, vključno z internetom) in mobilnimi prizemnimi omrežji, električnimi kabelskimi sistemi, če se uporabljajo za prenos signalov, omrežji, ki se uporabljajo za radijsko in televizijsko radiodifuzijo, ter z omrežji kabelske televizije, ne glede na vrsto prenesenih informacij;

| (d) | „regulativni organ“ v sektorju elektronskih komunikacij pomeni organ, pristojen za urejanje elektronskih komunikacij, omenjenih v tem pododdelku; |
| --- | --- |

(d)

„regulativni organ“ v sektorju elektronskih komunikacij pomeni organ, pristojen za urejanje elektronskih komunikacij, omenjenih v tem pododdelku;

| (e) | za ponudnika storitev se šteje, da ima „pomembno tržno moč“, če bodisi sam ali skupaj z drugimi uživa položaj, enakovreden prevladujočemu položaju, torej položaj gospodarske moči, na podlagi katerega lahko v veliki meri deluje neodvisno od konkurentov, strank in v končni fazi potrošnikov; |
| --- | --- |

(e)

za ponudnika storitev se šteje, da ima „pomembno tržno moč“, če bodisi sam ali skupaj z drugimi uživa položaj, enakovreden prevladujočemu položaju, torej položaj gospodarske moči, na podlagi katerega lahko v veliki meri deluje neodvisno od konkurentov, strank in v končni fazi potrošnikov;

| (f) | „medomrežno povezovanje“ pomeni fizično in logično povezovanje javnih komunikacijskih omrežij, ki jih uporablja isti ali drug ponudnik storitev, da lahko uporabniki enega ponudnika storitev komunicirajo z uporabniki istega ali drugega ponudnika storitev, ali imajo dostop do storitev, ki jih zagotavlja drugi ponudnik. Storitve lahko zagotavljajo udeležene stranke ali druge stranke, ki imajo dostop do omrežja. Medomrežno povezovanje je posebna vrsta dostopa, ki se uporablja med operaterji javnih omrežij; |
| --- | --- |

(f)

„medomrežno povezovanje“ pomeni fizično in logično povezovanje javnih komunikacijskih omrežij, ki jih uporablja isti ali drug ponudnik storitev, da lahko uporabniki enega ponudnika storitev komunicirajo z uporabniki istega ali drugega ponudnika storitev, ali imajo dostop do storitev, ki jih zagotavlja drugi ponudnik. Storitve lahko zagotavljajo udeležene stranke ali druge stranke, ki imajo dostop do omrežja. Medomrežno povezovanje je posebna vrsta dostopa, ki se uporablja med operaterji javnih omrežij;

| (g) | „univerzalna storitev“ pomeni sklop storitev določene kakovosti, ki mora biti po dostopni ceni zagotovljen vsem uporabnikom na ozemlju pogodbenice ne glede na njihovo geografsko lego; obseg in izvajanje univerzalne storitve določi vsaka pogodbenica; |
| --- | --- |

(g)

„univerzalna storitev“ pomeni sklop storitev določene kakovosti, ki mora biti po dostopni ceni zagotovljen vsem uporabnikom na ozemlju pogodbenice ne glede na njihovo geografsko lego; obseg in izvajanje univerzalne storitve določi vsaka pogodbenica;

| (h) | „dostop“ pomeni zagotovitev razpoložljivosti naprav in/ali storitev drugemu ponudniku storitev pod določenimi pogoji, bodisi na izključni ali neizključni podlagi, za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev. Med drugim zajema dostop do omrežnih elementov in pripadajočih naprav, ki lahko vključuje tudi priključitev opreme s fiksnimi ali nefiksnimi sredstvi (zlasti dostop do krajevne zanke ter naprav in storitev, ki so potrebne za zagotavljanje storitev prek krajevne zanke); dostop do fizične infrastrukture, vključno z zgradbami, kanali in drogovi; dostop do ustreznih sistemov programske opreme vključno s sistemi za podporo obratovanja; dostop do pretvorbe številk ali do sistemov, ki zagotavljajo enakovredno delovanje; dostop do fiksnih in mobilnih omrežij, zlasti za sledenje; dostop do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske storitve; dostop do virtualnih omrežnih storitev; |
| --- | --- |

(h)

„dostop“ pomeni zagotovitev razpoložljivosti naprav in/ali storitev drugemu ponudniku storitev pod določenimi pogoji, bodisi na izključni ali neizključni podlagi, za zagotavljanje elektronskih komunikacijskih storitev. Med drugim zajema dostop do omrežnih elementov in pripadajočih naprav, ki lahko vključuje tudi priključitev opreme s fiksnimi ali nefiksnimi sredstvi (zlasti dostop do krajevne zanke ter naprav in storitev, ki so potrebne za zagotavljanje storitev prek krajevne zanke); dostop do fizične infrastrukture, vključno z zgradbami, kanali in drogovi; dostop do ustreznih sistemov programske opreme vključno s sistemi za podporo obratovanja; dostop do pretvorbe številk ali do sistemov, ki zagotavljajo enakovredno delovanje; dostop do fiksnih in mobilnih omrežij, zlasti za sledenje; dostop do sistemov s pogojnim dostopom za digitalne televizijske storitve; dostop do virtualnih omrežnih storitev;

| (i) | „končni uporabnik“ pomeni uporabnika, ki ne ponuja javnih komunikacijskih omrežij ali javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev; |
| --- | --- |

(i)

„končni uporabnik“ pomeni uporabnika, ki ne ponuja javnih komunikacijskih omrežij ali javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev;

| (k) | „krajevna zanka“ pomeni fizični vod, ki povezuje omrežno priključno točko v prostorih naročnika z glavnim razdelilnikom ali enakovredno napravo v fiksnem javnem komunikacijskem omrežju. |
| --- | --- |

(k)

„krajevna zanka“ pomeni fizični vod, ki povezuje omrežno priključno točko v prostorih naročnika z glavnim razdelilnikom ali enakovredno napravo v fiksnem javnem komunikacijskem omrežju.

Člen 105

Regulativni organ

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so regulativni organi za elektronske komunikacijske storitve pravno ločeni in funkcionalno neodvisni od vseh ponudnikov elektronskih komunikacijskih storitev. Če pogodbenica obdrži lastništvo ponudnikov, ki zagotavljajo elektronska komunikacijska omrežja ali storitve, ali nadzor nad njimi, ta pogodbenica zagotovi učinkovito strukturno ločenost regulativne funkcije od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom.

2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima regulativni organ zadostna pooblastila za urejanje sektorja. Naloge, ki jih opravlja, se objavijo v lahko dostopni in jasni obliki, zlasti kadar so navedene naloge dodeljene več kot enemu organu.

3.   Vsaka pogodbenica zagotovi nepristranskost odločitev in postopkov regulativnih organov do vseh udeležencev na trgu ter njihovo preglednost.

4.   Regulativni organ je pooblaščen za opravljanje analize zadevnih trgov proizvodov in storitev, ki so lahko predmet predhodnega urejanja. Če mora regulativni organ v skladu s členom 107 tega sporazuma ugotoviti, ali se uvede, ohrani, spremeni ali umakne obveznosti, na podlagi tržne analize ugotovi, ali je zadevni trg dejansko konkurenčen.

5.   Če regulativni organ ugotovi, da zadevni trg ni dejansko konkurenčen, opredeli in določi ponudnike storitev s pomembno tržno močjo na tem trgu ter uvede, ohrani ali spremeni posebne regulativne obveznosti iz člena 107 tega sporazuma, kot je primerno. Če regulativni organ ugotovi, da je zadevni trg dejansko konkurenčen, ne uvede in ne ohrani nobene regulativne obveznosti iz člena 107 tega sporazuma.

6.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da ima ponudnik storitev, ki ga zadeva odločitev regulativnega organa, pravico, da se nanjo pritoži pritožbenemu organu, ki je neodvisen od strank v postopku. Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsebina zadeve ustrezno upošteva. Odločitev regulativnega organa velja do konca vsakega takega pritožbenega postopka, razen če pritožbeni organ ne odloči drugače. Kadar pritožbeni organ ni sodni organ, ima njegova odločitev vedno pisno obrazložitev, poleg tega pa so njegove odločitve predmet presoje nepristranskega in neodvisnega sodnega organa. Odločitve pritožbenih organov se učinkovito izvršujejo.

7.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da regulativni organi v primeru, da nameravajo sprejeti ukrepe v zvezi s katero koli določbo tega pododdelka, ki imajo pomemben vpliv na zadevni trg, zainteresiranim stranem omogočijo predložitev pripomb na osnutek ukrepa v razumnem roku. Regulativni organi objavijo svoje postopke posvetovanja. Rezultati postopka posvetovanja se objavijo, razen v primeru zaupnih informacij.

8.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudniki, ki ponujajo elektronska komunikacijska omrežja in elektronske komunikacijske storitve, predložijo vse informacije, vključno s finančnimi, ki jih regulativni organi potrebujejo za zagotovitev skladnosti z določbami tega pododdelka oziroma odločitvami, sprejetimi v skladu s tem pododdelkom. Ti ponudniki na zahtevo takšne informacije zagotovijo brez odlašanja ter v takšnem roku in tako podrobno, kot to zahteva regulativni organ. Informacije, ki jih zahteva regulativni organ, so sorazmerne z opravljanjem te naloge. Regulativni organ poda razloge, ki upravičujejo njegovo zahtevo po informacijah.

Člen 106

Dovoljenje za opravljanje elektronskih komunikacijskih storitev

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se opravljanje storitev, kolikor se le da, odobri na osnovi samega obvestila.

2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se za obravnavo vprašanj glede dodelitve številk in frekvenc lahko zahteva licenca. Pogoji za tako licenco se javno objavijo.

3.   Če je potrebna licenca, vsaka pogodbenica zagotovi, da:

| (a) | se javno objavijo vsa merila za izdajo licence in razumno obdobje, ki je praviloma potrebno za odločitev o vlogi za izdajo licence; |
| --- | --- |

(a)

se javno objavijo vsa merila za izdajo licence in razumno obdobje, ki je praviloma potrebno za odločitev o vlogi za izdajo licence;

| (b) | je vložnik na zahtevo pisno obveščen o razlogih za zavrnitev izdaje licence; |
| --- | --- |

(b)

je vložnik na zahtevo pisno obveščen o razlogih za zavrnitev izdaje licence;

| (c) | se lahko vložnik, če se mu izdaja licence neupravičeno zavrne, obrne na pritožbeni organ; |
| --- | --- |

(c)

se lahko vložnik, če se mu izdaja licence neupravičeno zavrne, obrne na pritožbeni organ;

| (d) | pristojbine za izdajo licence (21), ki jih zahteva katera koli pogodbenica za izdajo licence, ne presegajo upravnih stroškov, ki običajno nastanejo pri upravljanju, nadzoru in uveljavljanju veljavnih licenc. Zahteve iz tega odstavka se ne uporabljajo za pristojbine za izdajo licence za uporabo radiofrekvenčnega spektra in virov oštevilčevanja. |
| --- | --- |

(d)

pristojbine za izdajo licence (21), ki jih zahteva katera koli pogodbenica za izdajo licence, ne presegajo upravnih stroškov, ki običajno nastanejo pri upravljanju, nadzoru in uveljavljanju veljavnih licenc. Zahteve iz tega odstavka se ne uporabljajo za pristojbine za izdajo licence za uporabo radiofrekvenčnega spektra in virov oštevilčevanja.

Člen 107

Dostop in medomrežno povezovanje

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da imajo vsi ponudniki storitev, ki so pooblaščeni za opravljanje elektronskih komunikacijskih storitev, pravico in obveznost, da se pogajajo o dostopu in medomrežnem povezovanju z drugimi ponudniki javno dostopnih elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev. O dostopu in medomrežnem povezovanju se je treba načeloma dogovoriti na osnovi poslovnih pogajanj med zadevnimi ponudniki storitev.

2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudniki storitev, ki v postopku pogajanj o ureditvi medomrežnega povezovanja pridobijo informacije od drugega ponudnika storitev, te informacije uporabljajo samo za namene, za katere so jih pridobili, in vedno spoštujejo zaupnost poslanih ali shranjenih informacij.

3.   Če se v skladu s členom 105 tega sporazuma ugotovi, da upoštevni trg ni konkurenčen, vsaka pogodbenica zagotovi, da je regulativni organ pooblaščen, da ponudniku, ki je bil določen kot ponudnik s pomembno tržno močjo, naloži eno ali več naslednjih obveznosti v zvezi z medomrežnim povezovanjem in/ali dostopom:

| (a) | obveznost nediskriminacije, da se zagotovi, da operater za druge ponudnike, ki opravljajo enakovredne storitve, uporablja enake pogoje v enakovrednih okoliščinah ter da drugim nudi enakovredne storitve in informacije pod enakimi pogoji, kot jih nudi za svoje storitve ali storitve svojih podružnic ali partnerjev; |
| --- | --- |

(a)

obveznost nediskriminacije, da se zagotovi, da operater za druge ponudnike, ki opravljajo enakovredne storitve, uporablja enake pogoje v enakovrednih okoliščinah ter da drugim nudi enakovredne storitve in informacije pod enakimi pogoji, kot jih nudi za svoje storitve ali storitve svojih podružnic ali partnerjev;

| (b) | obveznost za vertikalno integrirane družbe, da v primeru zahteve o nediskriminaciji ali o preprečevanju nepravičnega navzkrižnega subvencioniranja zagotovijo pregledne veleprodajne cene in interne obračunske cene. Regulativni organ lahko določi obliko in računovodsko metodologijo, ki ju je treba uporabiti; |
| --- | --- |

(b)

obveznost za vertikalno integrirane družbe, da v primeru zahteve o nediskriminaciji ali o preprečevanju nepravičnega navzkrižnega subvencioniranja zagotovijo pregledne veleprodajne cene in interne obračunske cene. Regulativni organ lahko določi obliko in računovodsko metodologijo, ki ju je treba uporabiti;

| (c) | obveznosti, da izpolnijo utemeljene zahteve za dostop do posebnih omrežnih elementov in pripadajoče infrastrukture, vključno z razvezanim dostopom do krajevne zanke, ter za njihovo uporabo, med drugim takrat, kadar regulativni organ meni, da bi zavrnitev dostopa ali neustrezni pogoji s podobnim učinkom ovirali razvoj trajnostnega konkurenčnega maloprodajnega trga ali ne bi bili v interesu končnega uporabnika.
  Regulativni organi lahko za obveznosti iz te točke določijo tudi pogoje, kot so poštenost, razumnost in pravočasnost; |
| --- | --- |

(c)

obveznosti, da izpolnijo utemeljene zahteve za dostop do posebnih omrežnih elementov in pripadajoče infrastrukture, vključno z razvezanim dostopom do krajevne zanke, ter za njihovo uporabo, med drugim takrat, kadar regulativni organ meni, da bi zavrnitev dostopa ali neustrezni pogoji s podobnim učinkom ovirali razvoj trajnostnega konkurenčnega maloprodajnega trga ali ne bi bili v interesu končnega uporabnika.

Regulativni organi lahko za obveznosti iz te točke določijo tudi pogoje, kot so poštenost, razumnost in pravočasnost;

| (d) | obveznost izvajanja določenih storitev v večjem obsegu za ponovno prodajo s strani tretjih oseb; odobritev odprtega dostopa do tehničnih vmesnikov, protokolov ali drugih ključnih tehnologij, ki so nepogrešljive za interoperabilnost storitev ali virtualnih omrežnih storitev; zagotavljanje kolokacije ali druge oblike souporabe infrastrukture, vključno s souporabo kanalov, zgradb ali drogov; opravljanje določenih storitev, potrebnih za zagotovitev interoperabilnosti celovitih storitev za uporabnike, vključno z zagotovitvijo infrastrukture za inteligentne omrežne storitve; zagotavljanje dostopa do sistemov za podporo obratovanju ali podobnih programskih sistemov, potrebnih za zagotavljanje poštene konkurence pri opravljanju storitev; povezovanje omrežij ali omrežne infrastrukture.
  Regulativni organi lahko za obveznosti iz te točke določijo tudi pogoje, kot so poštenost, razumnost in pravočasnost; |
| --- | --- |

(d)

obveznost izvajanja določenih storitev v večjem obsegu za ponovno prodajo s strani tretjih oseb; odobritev odprtega dostopa do tehničnih vmesnikov, protokolov ali drugih ključnih tehnologij, ki so nepogrešljive za interoperabilnost storitev ali virtualnih omrežnih storitev; zagotavljanje kolokacije ali druge oblike souporabe infrastrukture, vključno s souporabo kanalov, zgradb ali drogov; opravljanje določenih storitev, potrebnih za zagotovitev interoperabilnosti celovitih storitev za uporabnike, vključno z zagotovitvijo infrastrukture za inteligentne omrežne storitve; zagotavljanje dostopa do sistemov za podporo obratovanju ali podobnih programskih sistemov, potrebnih za zagotavljanje poštene konkurence pri opravljanju storitev; povezovanje omrežij ali omrežne infrastrukture.

Regulativni organi lahko za obveznosti iz te točke določijo tudi pogoje, kot so poštenost, razumnost in pravočasnost;

| (e) | obveznosti glede povračila stroškov in nadzora cen, vključno z obveznostmi glede stroškovne naravnanosti in sistemov stroškovnega računovodstva za zagotavljanje posebnih vrst medomrežnega povezovanja in/ali dostopa, če je iz tržne analize razvidno, da je konkurenca nezadostna zato, ker lahko zadevni operater v škodo končnih uporabnikov vzdržuje previsoke cene ali se poslužuje cenovnega izrivanja.
  Regulativni organi upoštevajo naložbe operaterja in mu zagotovijo primerno stopnjo donosnosti naložbe za ustrezno vložena sredstva, pri čemer se upoštevajo s tem povezana tveganja; |
| --- | --- |

(e)

obveznosti glede povračila stroškov in nadzora cen, vključno z obveznostmi glede stroškovne naravnanosti in sistemov stroškovnega računovodstva za zagotavljanje posebnih vrst medomrežnega povezovanja in/ali dostopa, če je iz tržne analize razvidno, da je konkurenca nezadostna zato, ker lahko zadevni operater v škodo končnih uporabnikov vzdržuje previsoke cene ali se poslužuje cenovnega izrivanja.

Regulativni organi upoštevajo naložbe operaterja in mu zagotovijo primerno stopnjo donosnosti naložbe za ustrezno vložena sredstva, pri čemer se upoštevajo s tem povezana tveganja;

| (f) | obveznost objave posebnih obveznosti, ki jih ponudniku storitev naloži regulativni organ, ki opredeli posebne trge proizvodov/storitev in geografske trge. Najnovejše informacije, ki niso zaupne in ne vsebujejo poslovnih skrivnosti, se javno objavijo na način, ki vsem zainteresiranim stranem zagotavlja enostaven dostop; |
| --- | --- |

(f)

obveznost objave posebnih obveznosti, ki jih ponudniku storitev naloži regulativni organ, ki opredeli posebne trge proizvodov/storitev in geografske trge. Najnovejše informacije, ki niso zaupne in ne vsebujejo poslovnih skrivnosti, se javno objavijo na način, ki vsem zainteresiranim stranem zagotavlja enostaven dostop;

| (g) | obveznosti glede preglednosti, v skladu s katerimi morajo operaterji javno objaviti določene informacije, če za operaterja velja obveznost o nediskriminaciji, pa lahko regulator od njega zahteva, da objavi referenčno ponudbo, ki je dovolj nezavezujoča, da ponudnikom storitev ni treba plačevati za infrastrukturo, ki za zahtevano storitev ni potrebna, ter v kateri operater razčleni ponujene storitve po posameznih elementih glede na tržne potrebe ter navede ustrezne pogoje, vključno s cenami. |
| --- | --- |

(g)

obveznosti glede preglednosti, v skladu s katerimi morajo operaterji javno objaviti določene informacije, če za operaterja velja obveznost o nediskriminaciji, pa lahko regulator od njega zahteva, da objavi referenčno ponudbo, ki je dovolj nezavezujoča, da ponudnikom storitev ni treba plačevati za infrastrukturo, ki za zahtevano storitev ni potrebna, ter v kateri operater razčleni ponujene storitve po posameznih elementih glede na tržne potrebe ter navede ustrezne pogoje, vključno s cenami.

4.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se lahko ponudnik storitev, ki zaprosi za medomrežno povezovanje s ponudnikom, ki je bil določen kot ponudnik s pomembno tržno močjo, kadar koli ali po preteku javno objavljenega primernega obdobja obrne na neodvisen domač organ, ki je lahko tudi regulativni organ iz člena 104(2)(d) tega sporazuma, da reši spore glede ustreznih pogojev za medomrežno povezovanje in/ali dostop.

Člen 108

Omejeni viri

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se vsi postopki za dodeljevanje in uporabo omejenih virov, vključno s frekvencami, številkami in pravicami poti, izvajajo pravočasno ter na objektiven, sorazmeren, pregleden in nediskriminatoren način. Trenutno stanje dodeljenih frekvenčnih pasov se javno objavi, podrobna opredelitev frekvenc, dodeljenih za posebno državno uporabo, pa se ne zahteva.

2.   Vsaka pogodbenica zagotavlja učinkovito upravljanje radijskih frekvenc za elektronske komunikacijske storitve na svojem ozemlju, da se zagotovi učinkovita raba spektra. Če je povpraševanje po določenih frekvencah večje od njihove razpoložljivosti, je treba slediti ustreznim preglednim postopkom za dodelitev teh frekvenc, da bodo čim bolje izkoriščene in da se spodbuja konkurenca.

3.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se dodeljevanje nacionalnih virov oštevilčenja in upravljanje nacionalnih načrtov oštevilčenja zaupata regulativnemu organu.

4.   Kadar javni ali lokalni organi ohranijo lastništvo ponudnikov, ki upravljajo javna komunikacijska omrežja in/ali storitve, ali nadzor nad njimi, je treba zagotoviti učinkovito strukturno ločenost organa, ki odobri pravico do poti, od dejavnosti, povezanih z lastništvom ali nadzorom.

Člen 109

Univerzalna storitev

1.   Vsaka pogodbenica ima pravico opredeliti vrsto obveznosti univerzalne storitve, ki jo želi ohraniti.

2.   Take obveznosti se same po sebi ne bodo štele za protikonkurenčne, če se bodo upravljale na pregleden, objektiven in nediskriminatoren način. Upravljanje takih obveznosti je poleg tega konkurenčno nevtralno in ne pomeni večjega bremena, kot je potrebno za vrsto univerzalne storitve, ki jo opredeli pogodbenica.

3.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so vsi ponudniki upravičeni do zagotavljanja univerzalne storitve in noben ponudnik storitev ni vnaprej izključen. Imenovanje se izvede s pomočjo učinkovitega, preglednega, objektivnega in nediskriminatornega mehanizma. Vsaka pogodbenica po potrebi presodi, ali opravljanje univerzalne storitve predstavlja neupravičeno breme za organizacije, določene za njeno opravljanje. Kadar je to na podlagi takega izračuna upravičeno in ob upoštevanju morebitne tržne koristi, ki pripada organizaciji, ki ponuja univerzalno storitev, regulativni organi ugotovijo, ali je potreben mehanizem za povrnitev škode zadevnim ponudnikom storitev oziroma za razdelitev neto stroškov obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve.

4.   Če so imeniki vseh naročnikov na voljo uporabnikom v tiskani ali elektronski obliki, vsaka pogodbenica zagotovi, da organizacije, ki navedene imenike zagotavljajo, pri obravnavi informacij, ki so jih pridobile od drugih organizacij, uporabijo načelo nediskriminacije.

Člen 110

Čezmejno opravljanje elektronskih komunikacijskih storitev

Nobena od pogodbenic ne sme od ponudnika storitev iz druge pogodbenice zahtevati, da ustanovi poslovno enoto, da je v kakršni koli obliki navzoč ali ima stalno prebivališče na njenem ozemlju kot pogoj za čezmejno opravljanje storitev.

Člen 111

Zaupnost informacij

Vsaka pogodbenica zagotovi zaupnost elektronskih komunikacij in sorodnih podatkov o prometu prek javno dostopnih komunikacijskih omrežij in javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev, ne da bi pri tem omejevala trgovino s storitvami.

Člen 112

Spori med ponudniki storitev

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da v primeru spora med ponudniki elektronskih komunikacijskih omrežij ali storitev glede pravic in obveznosti, ki izhajajo iz tega oddelka, zadevni regulativni organ na zahtevo katere koli od strank v sporu izda zavezujočo odločbo za rešitev spora v najkrajšem možnem času ter najpozneje v štirih mesecih.

2.   Odločba regulativnega organa se javno objavi, treba pa je upoštevati zahteve glede poslovne tajnosti. Ponudniki zadevnih elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev prejmejo podrobno obrazloženo odločbo.

3.   Kadar tak spor zadeva čezmejno opravljanje storitev, zadevni regulativni organi uskladijo svoja prizadevanja za rešitev spora.

Člen 113

Postopno približevanje

Pogodbenici z namenom upoštevanja nadaljnje liberalizacije na področju trgovine s storitvami priznavata pomen postopnega približevanja gruzijske obstoječe in prihodnje zakonodaje seznamu predpisov pravnega reda Unije, ki je vključen v Prilogo XV-B k temu sporazumu.

Pododdelek 6

Finančne storitve

Člen 114

Področje uporabe in opredelitev pojmov

1.   Ta pododdelek določa načela regulativnega okvira za vse finančne storitve, liberalizirane v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje), oddelkom 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelkom 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja.

2.   Za namene tega pododdelka in oddelka 2 (Ustanavljanje), oddelka 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelka 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja:

| (a) | „finančna storitev“ pomeni vsako storitev finančne narave, ki jo ponudi ponudnik finančne storitve pogodbenice. Finančne storitve obsegajo naslednje dejavnosti:






  (i) | zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve:






  (1) | neposredno zavarovanje (vključno s sozavarovanjem):






  (a) | življenjsko; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

(a)

„finančna storitev“ pomeni vsako storitev finančne narave, ki jo ponudi ponudnik finančne storitve pogodbenice. Finančne storitve obsegajo naslednje dejavnosti:

(i)

zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve:

(1)

neposredno zavarovanje (vključno s sozavarovanjem):

(a)

življenjsko;

| (b) | neživljenjsko; |
| --- | --- |

(b)

neživljenjsko;

| (2) | pozavarovanje in retrocesijo; |
| --- | --- |

(2)

pozavarovanje in retrocesijo;

| (3) | posredovanje v zavarovalništvu, kot sta posredništvo in zastopanje, ter |
| --- | --- |

(3)

posredovanje v zavarovalništvu, kot sta posredništvo in zastopanje, ter

| (4) | pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov; |
| --- | --- |

(4)

pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov;

| (ii) | bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja):






  (1) | sprejemanje depozitov in drugih povratnih sredstev od občanov; |
| --- | --- | --- |

(ii)

bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja):

(1)

sprejemanje depozitov in drugih povratnih sredstev od občanov;

| (2) | vse vrste posojil, vključno s kreditiranjem potrošnikov, hipotekarnim kreditiranjem, odkupi terjatev in financiranjem komercialnih poslov; |
| --- | --- |

(2)

vse vrste posojil, vključno s kreditiranjem potrošnikov, hipotekarnim kreditiranjem, odkupi terjatev in financiranjem komercialnih poslov;

| (3) | finančni zakup; |
| --- | --- |

(3)

finančni zakup;

| (4) | vse storitve plačilnega prometa in prenosa denarja, vključno s kreditnimi, plačilnimi in debetnimi karticami, potovalnimi čeki in bančnimi menicami; |
| --- | --- |

(4)

vse storitve plačilnega prometa in prenosa denarja, vključno s kreditnimi, plačilnimi in debetnimi karticami, potovalnimi čeki in bančnimi menicami;

| (5) | garancije in obveznosti; |
| --- | --- |

(5)

garancije in obveznosti;

| (6) | trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na prostem trgu (OTC) ali drugače:






  (a) | z instrumenti denarnega trga (vključno s čeki, menicami, depozitnimi certifikati); |
| --- | --- | --- |

(6)

trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na prostem trgu (OTC) ali drugače:

(a)

z instrumenti denarnega trga (vključno s čeki, menicami, depozitnimi certifikati);

| (b) | s tujo valuto; |
| --- | --- |

(b)

s tujo valuto;

| (c) | z izvedenimi finančnimi instrumenti, kar vključuje, ni pa omejeno le na standardizirane terminske pogodbe in opcije; |
| --- | --- |

(c)

z izvedenimi finančnimi instrumenti, kar vključuje, ni pa omejeno le na standardizirane terminske pogodbe in opcije;

| (d) | z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri; |
| --- | --- |

(d)

z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri;

| (e) | s prenosljivimi vrednostnimi papirji; |
| --- | --- |

(e)

s prenosljivimi vrednostnimi papirji;

| (f) | z drugimi prenosnimi vrednostnimi papirji in investicijami, vključno s plemenitimi kovinami; |
| --- | --- |

(f)

z drugimi prenosnimi vrednostnimi papirji in investicijami, vključno s plemenitimi kovinami;

| (7) | sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem storitev, povezanih s takšnimi izdajami; |
| --- | --- |

(7)

sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem storitev, povezanih s takšnimi izdajami;

| (8) | denarnoposredniške posle; |
| --- | --- |

(8)

denarnoposredniške posle;

| (9) | upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali portfeljev, vse oblike upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje pokojninskih skladov, depotne in storitve skrbniških skladov; |
| --- | --- |

(9)

upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali portfeljev, vse oblike upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje pokojninskih skladov, depotne in storitve skrbniških skladov;

| (10) | storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi komercialnimi zapisi; |
| --- | --- |

(10)

storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi komercialnimi zapisi;

| (11) | dajanje in prenos finančnih informacij, obdelavo finančnih podatkov in z njimi povezano programsko opremo; |
| --- | --- |

(11)

dajanje in prenos finančnih informacij, obdelavo finančnih podatkov in z njimi povezano programsko opremo;

| (12) | svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse dejavnosti, navedene v točkah od (1) do (11), vključno z bonitetnimi podatki in analizo, raziskavami in svetovanjem glede naložb in portfelja, svetovanjem pri nakupih ter prestrukturiranju in strategiji podjetij; |
| --- | --- |

(12)

svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse dejavnosti, navedene v točkah od (1) do (11), vključno z bonitetnimi podatki in analizo, raziskavami in svetovanjem glede naložb in portfelja, svetovanjem pri nakupih ter prestrukturiranju in strategiji podjetij;

| (b) | „ponudnik finančnih storitev“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ponujati ali ponuja finančne storitve. Izraz „ponudnik finančnih storitev“ ne vključuje javnih subjektov; |
| --- | --- |

(b)

„ponudnik finančnih storitev“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo pogodbenice, ki želi ponujati ali ponuja finančne storitve. Izraz „ponudnik finančnih storitev“ ne vključuje javnih subjektov;

| (c) | „javni subjekt“ pomeni:






  (i) | vlado, centralno banko ali monetarni organ pogodbenice ali subjekt, ki je v lasti ali pod nadzorom pogodbenice, ki se ukvarja predvsem z izvajanjem vladnih funkcij ali dejavnosti za vladne namene, razen subjektov, ki se ukvarjajo zlasti z opravljanjem finančnih storitev pod komercialnimi pogoji, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

„javni subjekt“ pomeni:

(i)

vlado, centralno banko ali monetarni organ pogodbenice ali subjekt, ki je v lasti ali pod nadzorom pogodbenice, ki se ukvarja predvsem z izvajanjem vladnih funkcij ali dejavnosti za vladne namene, razen subjektov, ki se ukvarjajo zlasti z opravljanjem finančnih storitev pod komercialnimi pogoji, ali

| (ii) | zasebni subjekt, ki opravlja naloge, kakršne običajno opravlja centralna banka ali monetarni organ, kadar opravlja navedene naloge; |
| --- | --- |

(ii)

zasebni subjekt, ki opravlja naloge, kakršne običajno opravlja centralna banka ali monetarni organ, kadar opravlja navedene naloge;

| (d) | „nova finančna storitev“ pomeni storitev finančne narave, vključno s storitvami, povezanimi z obstoječimi in novimi izdelki ali načinom dobave izdelka, ki je ne opravlja noben ponudnik finančnih storitev na ozemlju pogodbenice, temveč se opravlja na ozemlju druge pogodbenice. |
| --- | --- |

(d)

„nova finančna storitev“ pomeni storitev finančne narave, vključno s storitvami, povezanimi z obstoječimi in novimi izdelki ali načinom dobave izdelka, ki je ne opravlja noben ponudnik finančnih storitev na ozemlju pogodbenice, temveč se opravlja na ozemlju druge pogodbenice.

Člen 115

Bonitetna izjema

1.   Vsaka od pogodbenic lahko iz bonitetnih razlogov sprejme ali ohrani ukrepe za:

| (a) | zaščito vlagateljev, depozitarjev, imetnikov police ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju s ponudnikom finančnih storitev; |
| --- | --- |

(a)

zaščito vlagateljev, depozitarjev, imetnikov police ali oseb, ki so v fiduciarnem razmerju s ponudnikom finančnih storitev;

| (b) | zagotavljanje celovitosti in stabilnosti svojega finančnega sistema. |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje celovitosti in stabilnosti svojega finančnega sistema.

2.   Navedeni ukrepi pogodbenice niso bolj obremenjujoči, kot je potrebno za doseganje njihovega cilja, in niso diskriminatorni do ponudnikov finančnih storitev druge pogodbenice v primerjavi z njenimi podobnimi ponudniki finančnih storitev.

3.   Nobena določba tega sporazuma pogodbenici ne nalaga obveznosti razkritja informacij, ki zadevajo posle in račune posameznih strank, ali katerih koli zaupnih ali varovanih informacij, s katerimi razpolagajo javni subjekti.

Člen 116

Učinkovita in pregledna ureditev

1.   Vsaka pogodbenica si po svojih najboljših močeh prizadeva, da vse zainteresirane osebe vnaprej obvesti o vseh ukrepih, ki se splošno uporabljajo in ki jih namerava sprejeti, da jim omogoči predložitev pripomb nanje. O takih ukrepih jih obvesti:

| (a) | z uradno objavo ali |
| --- | --- |

(a)

z uradno objavo ali

| (b) | v drugi pisni ali elektronski obliki. |
| --- | --- |

(b)

v drugi pisni ali elektronski obliki.

2.   Vsaka pogodbenica predloži zainteresiranim osebam svoje zahteve za izpolnjevanje vlog, povezanih s opravljanjem finančnih storitev.

Zadevna pogodbenica vložnika na njegovo zahtevo obvesti o statusu njegove vloge. Če zadevna pogodbenica od vložnika zahteva dodatne informacije, ga o tem obvesti brez nepotrebnega odlašanja.

3.   Vsaka pogodbenica si po svojih najboljših močeh prizadeva zagotoviti, da se na njenem ozemlju izvajajo in uporabljajo mednarodno dogovorjeni standardi za urejanje in nadzor v sektorju finančnih storitev ter za boj proti izogibanju davkom in davčni utaji. Ti mednarodno dogovorjeni standardi so med drugim „Temeljna načela za učinkovit bančni nadzor“ Baselskega odbora, „Temeljna načela zavarovanja“ Mednarodnega združenja zavarovalnih nadzornikov, „Cilji in načela ureditve vrednostnih papirjev“ Mednarodnega združenja nadzornikov trga vrednostnih papirjev, „Sporazum o izmenjavi informacij v davčnih zadevah“ Organizacije za ekonomsko sodelovanje in razvoj (OVSE), „Poročilo o preglednosti in izmenjavi informacij za davčne namene“ skupine G20 ter „Štirideset priporočil o pranju denarja“ in „Devet posebnih priporočil o financiranju terorizma“ Projektne skupine za finančno ukrepanje.

Pogodbenici upoštevata tudi „Deset ključnih načel o izmenjavi informacij“, ki jih spodbujajo finančni ministri držav skupine G7, ter jih poskušata uporabljati v dvostranskih odnosih.

Člen 117

Nove finančne storitve

Vsaka pogodbenica ponudniku finančnih storitev druge pogodbenice dovoli opravljanje vseh novih finančnih storitev, podobnih tistim storitvam, ki jih pogodbenica dovoli opravljati lastnim ponudnikom finančnih storitev v podobnih okoliščinah in v skladu s svojim nacionalnim pravom. Pogodbenica lahko določi pravno obliko, na podlagi katere se storitev lahko opravlja, in za opravljanje take storitve lahko zahteva dovoljenje. Kadar se zahteva tako dovoljenje, se odločitev o tem sprejme v razumnem roku, dovoljenje pa se lahko zavrne samo iz bonitetnih razlogov.

Člen 118

Obdelava podatkov

1.   Vsaka pogodbenica ponudniku finančnih storitev druge pogodbenice dovoli prenos informacij v elektronski ali drugi obliki z njenega ozemlja in na njeno ozemlje za obdelavo podatkov, če je takšna obdelava potrebna za običajno poslovanje takšnega ponudnika finančnih storitev.

2.   Vsaka pogodbenica sprejme ustrezne zaščitne ukrepe za varstvo zasebnosti ter temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, zlasti glede prenosa osebnih podatkov.

Člen 119

Posebne izjeme

1.   Nobena določba tega poglavja se ne razlaga tako, da pogodbenici, vključno z njenimi javnimi subjekti, preprečuje, da bi na svojem ozemlju sama izvajala ali opravljala dejavnosti ali storitve, ki so del javnega pokojninskega zavarovanja ali obveznega sistema socialne varnosti, razen kadar navedene dejavnosti lahko opravljajo, tako kot to določajo nacionalni predpisi zadevne pogodbenice, ponudniki finančnih storitev v konkurenci z javnimi subjekti ali zasebnimi ustanovami.

2.   Nobena določba iz tega sporazuma se ne uporablja za dejavnosti, ki jih opravljajo centralna banka ali monetarni organ ali kateri koli drugi javni subjekt pri uresničevanju monetarne ali tečajne politike.

3.   Nobena določba tega poglavja se ne razlaga tako, da pogodbenici, vključno z njenimi javnimi subjekti, preprečuje, da bi na svojem ozemlju sama izvajala ali zagotavljala dejavnosti ali storitve za račun ali z jamstvom ali z uporabo finančnih sredstev pogodbenice ali njenih javnih subjektov.

Člen 120

Samoregulativne organizacije

Ko pogodbenica zahteva članstvo ali sodelovanje v kakršnem koli samoregulativnem organu, na terminski borzi ali trgu, trgu ali borzi vrednostnih papirjev, v klirinški agenciji ali kateri koli drugi organizaciji ali združenju ali dostop do njih, da lahko ponudniki finančnih storitev druge pogodbenice opravljajo finančne storitve na enaki osnovi kot ponudniki finančnih storitev pogodbenice, ali ko pogodbenica takim subjektom neposredno ali posredno zagotavlja prednosti ali ugodnosti pri opravljanju finančnih storitev, pogodbenica zagotovi, da se upoštevajo obveznosti iz členov 79 in 85 tega sporazuma.

Člen 121

Klirinški in plačilni sistemi

Vsaka pogodbenica pod pogoji, ki priznavajo nacionalno obravnavo, ponudnikom finančnih storitev druge pogodbenice s sedežem na njenem ozemlju odobri dostop do plačilnih in klirinških sistemov, ki jih upravljajo javni subjekti, in do uradnih sistemov financiranja in refinanciranja, ki so na voljo pri normalnem izvajanju rednega poslovanja. Namen tega člena ni priznanje dostopa do mehanizmov centralnih bank, ki refinancirajo posojila poslovnim bankam v pogodbenici.

Člen 122

Postopno približevanje

Pogodbenici z namenom upoštevanja nadaljnje liberalizacije na področju trgovine s storitvami priznavata pomen postopnega približevanja gruzijske obstoječe in prihodnje zakonodaje mednarodnim standardom dobrih praks iz člena 116(3) tega sporazuma in seznamu predpisov pravnega reda Unije, ki je vključen v Prilogo XV-A k temu sporazumu.

Pododdelek 7

Prevozne storitve

Člen 123

Področje uporabe

Ta pododdelek določa načela v zvezi z liberalizacijo mednarodnih prevoznih storitev v skladu z oddelkom 2 (Ustanavljanje), oddelkom 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelkom 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja.

Člen 124

Mednarodni pomorski prevoz

1.   Za namene tega pododdelka in oddelka 2 (Ustanavljanje), oddelka 3 (Čezmejno opravljanje storitev) in oddelka 4 (Začasna prisotnost fizičnih oseb iz poslovnih razlogov) tega poglavja:

| (a) | „mednarodni pomorski promet“ vključuje prevoze od vrat do vrat in multimodalne prevoze, ki pomenijo prevoz blaga z več kot eno vrsto prevoza in vključujejo pomorski del prevozne verige, z enotnim prevoznim dokumentom in v ta namen pravico do neposrednega sklepanja pogodb s ponudniki drugih vrst prevoza; |
| --- | --- |

(a)

„mednarodni pomorski promet“ vključuje prevoze od vrat do vrat in multimodalne prevoze, ki pomenijo prevoz blaga z več kot eno vrsto prevoza in vključujejo pomorski del prevozne verige, z enotnim prevoznim dokumentom in v ta namen pravico do neposrednega sklepanja pogodb s ponudniki drugih vrst prevoza;

| (b) | „pretovarjanje v pomorstvu“ pomeni dejavnosti, ki jih izvajajo družbe za natovarjanje in raztovarjanje ladij, vključno z upravljavci terminalov, vendar brez neposrednih dejavnosti pristaniških delavcev, če so ti delavci organizirani neodvisno od družb za natovarjanje in raztovarjanje ladij ali za upravljanje terminalov. Zajete dejavnosti vključujejo organizacijo in nadzor:






  (i) | natovarjanja tovora na ladjo / raztovarjanja tovora z ladje; |
| --- | --- | --- |

(b)

„pretovarjanje v pomorstvu“ pomeni dejavnosti, ki jih izvajajo družbe za natovarjanje in raztovarjanje ladij, vključno z upravljavci terminalov, vendar brez neposrednih dejavnosti pristaniških delavcev, če so ti delavci organizirani neodvisno od družb za natovarjanje in raztovarjanje ladij ali za upravljanje terminalov. Zajete dejavnosti vključujejo organizacijo in nadzor:

(i)

natovarjanja tovora na ladjo / raztovarjanja tovora z ladje;

| (ii) | priveza/razveza tovora ter |
| --- | --- |

(ii)

priveza/razveza tovora ter

| (iii) | sprejema/dostave in hrambe tovora pred odpremo ali po raztovoru; |
| --- | --- |

(iii)

sprejema/dostave in hrambe tovora pred odpremo ali po raztovoru;

| (c) | „storitve carinjenja“ (ali „storitve carinskih posrednikov“) pomeni dejavnosti, ki zajemajo opravljanje formalnosti carinjenja pri uvozu, izvozu ali prevozu tovora čez državo v imenu druge pogodbenice, če je ta storitev glavna dejavnost ponudnika storitev ali običajna dopolnilna dejavnost h glavni dejavnosti ponudnika storitev; |
| --- | --- |

(c)

„storitve carinjenja“ (ali „storitve carinskih posrednikov“) pomeni dejavnosti, ki zajemajo opravljanje formalnosti carinjenja pri uvozu, izvozu ali prevozu tovora čez državo v imenu druge pogodbenice, če je ta storitev glavna dejavnost ponudnika storitev ali običajna dopolnilna dejavnost h glavni dejavnosti ponudnika storitev;

| (d) | „storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo skladiščenje zabojnikov na območju pristanišča ali v notranjosti države, z namenom, da se napolnijo/izpraznijo, popravijo in pripravijo za prevoz; |
| --- | --- |

(d)

„storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo skladiščenje zabojnikov na območju pristanišča ali v notranjosti države, z namenom, da se napolnijo/izpraznijo, popravijo in pripravijo za prevoz;

| (e) | „storitve pomorskih agencij“ pomeni dejavnosti agenta, ki na danem geografskem območju zastopa poslovne interese ene ali več linijskih ali ladijskih družb, in sicer za naslednje namene:






  (i) | trženje in prodajo storitev pomorskega prometa in sorodnih storitev, od ponudbe cene do izdajanja računov, ter izdajanja ladijskih nakladnic, nakup in preprodajo potrebnih sorodnih storitev, pripravo dokumentacije in zagotavljanje poslovnih informacij; |
| --- | --- | --- |

(e)

„storitve pomorskih agencij“ pomeni dejavnosti agenta, ki na danem geografskem območju zastopa poslovne interese ene ali več linijskih ali ladijskih družb, in sicer za naslednje namene:

(i)

trženje in prodajo storitev pomorskega prometa in sorodnih storitev, od ponudbe cene do izdajanja računov, ter izdajanja ladijskih nakladnic, nakup in preprodajo potrebnih sorodnih storitev, pripravo dokumentacije in zagotavljanje poslovnih informacij;

| (ii) | organizacijske dejavnosti v imenu družb v zvezi s pristankom ladij ali po potrebi prevzema tovora; |
| --- | --- |

(ii)

organizacijske dejavnosti v imenu družb v zvezi s pristankom ladij ali po potrebi prevzema tovora;

| (f) | „storitve odpreme tovora“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo organizacijo in spremljanje odpremnih postopkov v imenu naročnikov prevoza, s prevzemanjem prevoznih in sorodnih storitev, s pripravo dokumentacije in zagotavljanjem poslovnih informacij; |
| --- | --- |

(f)

„storitve odpreme tovora“ pomeni dejavnosti, ki zajemajo organizacijo in spremljanje odpremnih postopkov v imenu naročnikov prevoza, s prevzemanjem prevoznih in sorodnih storitev, s pripravo dokumentacije in zagotavljanjem poslovnih informacij;

| (g) | „oskrbovalne storitve“ pomeni prevoz mednarodnega tovora po morju do pristanišč in naprej, zlasti v zabojnikih, in sicer med pristanišči posamezne pogodbenice. |
| --- | --- |

(g)

„oskrbovalne storitve“ pomeni prevoz mednarodnega tovora po morju do pristanišč in naprej, zlasti v zabojnikih, in sicer med pristanišči posamezne pogodbenice.

2.   Kar zadeva mednarodni pomorski prevoz, vsaka pogodbenica zagotovi učinkovito uporabo načela neomejenega dostopa do tovora na komercialni osnovi, svobodo zagotavljanja storitev v mednarodnem pomorskem prevozu in nacionalno obravnavo v okviru zagotavljanja takih storitev.

Glede na obstoječe ravni liberalizacije v mednarodnem pomorskem prevozu med pogodbenicama:

| (a) | vsaka pogodbenica učinkovito uporablja načelo neomejenega dostopa do mednarodnih pomorskih trgov in trgovine na komercialni in nediskriminatorni osnovi; |
| --- | --- |

(a)

vsaka pogodbenica učinkovito uporablja načelo neomejenega dostopa do mednarodnih pomorskih trgov in trgovine na komercialni in nediskriminatorni osnovi;

| (b) | vsaka pogodbenica odobri, da se plovila, ki plujejo pod zastavo druge pogodbenice ali jih upravljajo ponudniki storitev druge pogodbenice, obravnavajo enako ugodno kot njena lastna plovila ali plovila katere koli tretje države, kar koli je ugodneje, med drugim v zvezi z dostopom do pristanišč, uporabo infrastrukture in storitev pristanišč ter pomožnih pomorskih storitev ter v zvezi s tem povezanimi pristojbinami in taksami, carinskimi objekti in določitvijo privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje. |
| --- | --- |

(b)

vsaka pogodbenica odobri, da se plovila, ki plujejo pod zastavo druge pogodbenice ali jih upravljajo ponudniki storitev druge pogodbenice, obravnavajo enako ugodno kot njena lastna plovila ali plovila katere koli tretje države, kar koli je ugodneje, med drugim v zvezi z dostopom do pristanišč, uporabo infrastrukture in storitev pristanišč ter pomožnih pomorskih storitev ter v zvezi s tem povezanimi pristojbinami in taksami, carinskimi objekti in določitvijo privezov ter naprav za nakladanje in razkladanje.

3.   Vsaka pogodbenica ob izvajanju teh načel:

| (a) | ne vnaša dogovorov o delitvi tovora v prihodnje sporazume s tretjimi državami o storitvah v pomorskem prevozu, vključno s prevozom suhega in tekočega razsutega tovora ter linijskim prevozom, če pa taki dogovori o delitvi tovora obstajajo v predhodnih sporazumih, jih v razumnem roku odpove, ter |
| --- | --- |

(a)

ne vnaša dogovorov o delitvi tovora v prihodnje sporazume s tretjimi državami o storitvah v pomorskem prevozu, vključno s prevozom suhega in tekočega razsutega tovora ter linijskim prevozom, če pa taki dogovori o delitvi tovora obstajajo v predhodnih sporazumih, jih v razumnem roku odpove, ter

| (b) | z začetkom veljavnosti tega sporazuma odpravi vse enostranske ukrepe ter upravne, tehnične in druge ovire, ki bi lahko predstavljale prikrito omejitev ali imele diskriminatorne učinke na prosto opravljanje storitev v mednarodnem pomorskem prevozu, in se vzdržijo njihove uvedbe. |
| --- | --- |

(b)

z začetkom veljavnosti tega sporazuma odpravi vse enostranske ukrepe ter upravne, tehnične in druge ovire, ki bi lahko predstavljale prikrito omejitev ali imele diskriminatorne učinke na prosto opravljanje storitev v mednarodnem pomorskem prevozu, in se vzdržijo njihove uvedbe.

4.   Vsaka od pogodbenic ponudnikom storitev v mednarodnem pomorskem prevozu druge pogodbenice dovoli ustanovitev poslovne enote na svojem ozemlju pod pogoji za ustanavljanje in poslovanje, ki niso manj ugodni od pogojev, ki jih zagotavlja lastnim ponudnikom storitev ali ponudnikom storitev katere koli tretje države, kateri koli so ugodnejši.

5.   Vsaka pogodbenica ponudnikom storitev pomorskega prometa iz druge pogodbenice po razumnih in nediskriminatornih pogojih zagotovi naslednje storitve v pristanišču: pilotiranje, vleko in pomoč z vlačilcem, oskrbo z živili in gorivom, obnovitev zaloge vode, pobiranje odpadkov in odstranjevanje balastnih odpadkov, storitve pristaniškega kapitana, plovne pripomočke, operativne storitve na kopnem, ki so bistvenega pomena za delovanje ladje, vključno s komunikacijami, oskrbo z vodo in elektriko, opremo za nujna popravila, storitve sidranja in priveza.

6.   Vsaka pogodbenica dovoli prevoz opreme, kot so prazni zabojniki, ki se ne prevažajo kot tovor med pristanišči posamezne države članice EU ali pristanišči Gruzije proti plačilu.

7.   Vsaka pogodbenica ponudnikom storitev druge pogodbenice v mednarodnem pomorskem prevozu dovoli opravljanje oskrbovalnih storitev med njunimi nacionalnimi pristanišči, pod pogojem da je bilo od pristojnih organov pridobljeno ustrezno dovoljenje.

Člen 125

Zračni prevoz

Postopno liberalizacijo zračnega prevoza med pogodbenicama v skladu z njunimi vzajemnimi tržnimi potrebami in pogoji vzajemnega dostopa do trga ureja Sporazum o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi.

Člen 126

Postopno približevanje

Pogodbenici z namenom upoštevanja nadaljnje liberalizacije na področju trgovine s storitvami priznavata pomen postopnega približevanja gruzijske obstoječe in prihodnje zakonodaje seznamu predpisov pravnega reda Unije, ki je vključen v Prilogo XV-D k temu sporazumu.

Oddelek 6

Elektronsko poslovanje

Pododdelek 1

Splošne določbe

Člen 127

Cilji in načela

1.   Ob zavedanju, da elektronsko poslovanje povečuje trgovinske priložnosti v mnogih sektorjih, se pogodbenici dogovorita za spodbujanje razvoja elektronskega poslovanja, zlasti s sodelovanjem pri vprašanjih elektronskega poslovanja v smislu določb tega poglavja.

2.   Pogodbenici soglašata, da mora biti razvoj elektronskega poslovanja skladen z mednarodnimi standardi varstva podatkov, da se zagotovi zaupanje uporabnikov v elektronsko poslovanje.

3.   Pogodbenici soglašata, da se elektronsko pošiljanje šteje kot opravljanje storitev v smislu oddelka 3 (Čezmejno opravljanje storitev) tega poglavja in ne more biti predmet carin.

Člen 128

Sodelovanje pri elektronskem poslovanju

1.   Pogodbenici ohranjata dialog glede regulativnih zadev v zvezi z elektronskim poslovanjem, v katerem med drugim obravnavata naslednja vprašanja:

| (a) | priznavanje certifikatov o elektronskih podpisih, izdanih javnosti, in olajšanje čezmejnih storitev potrjevanja; |
| --- | --- |

(a)

priznavanje certifikatov o elektronskih podpisih, izdanih javnosti, in olajšanje čezmejnih storitev potrjevanja;

| (b) | odgovornost posrednih ponudnikov storitev v zvezi s prenosom ali shranjevanjem informacij; |
| --- | --- |

(b)

odgovornost posrednih ponudnikov storitev v zvezi s prenosom ali shranjevanjem informacij;

| (c) | ravnanje z nenaročenimi elektronskimi reklamnimi sporočili; |
| --- | --- |

(c)

ravnanje z nenaročenimi elektronskimi reklamnimi sporočili;

| (d) | varstvo potrošnikov na področju elektronskega poslovanja; ter |
| --- | --- |

(d)

varstvo potrošnikov na področju elektronskega poslovanja; ter

| (e) | kakršna koli druga vprašanja, pomembna za razvoj elektronskega poslovanja. |
| --- | --- |

(e)

kakršna koli druga vprašanja, pomembna za razvoj elektronskega poslovanja.

2.   Tako sodelovanje lahko poteka v obliki izmenjave informacij o zakonodaji pogodbenic v zvezi z navedenimi vprašanji ter o izvajanju takšne zakonodaje.

Pododdelek 2

Odgovornost posrednih ponudnikov storitev

Člen 129

Uporaba storitev posrednikov

1.   Pogodbenici priznavata, da tretje osebe lahko uporabijo storitve posrednikov v zvezi s kršitvami ter zagotovita ukrepe v zvezi s posrednimi ponudniki storitev, kakor je določeno v tem pododdelku (22).

2.   V členu 130 tega sporazuma „ponudnik storitev“ pomeni ponudnika prenosa in usmerjanja materiala, pri čemer material izbere uporabnik, ne da bi se pri tem spremenila njegova vsebina, ali povezav za digitalno spletno komunikacijo takega materiala med točkami, ki jih določi uporabnik. V členu 131 in 132 tega sporazuma „ponudnik storitev“ pomeni ponudnika ali operaterja infrastrukture za spletne storitve ali dostop do omrežja.

Člen 130

Odgovornost posrednih ponudnikov storitev: „izključni prenos“

1.   Kadar opravljena storitev informacijske družbe vključuje prenos informacij, ki jih zagotovi prejemnik storitve, v komunikacijskem omrežju ali dostop do komunikacijskega omrežja, vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudnik storitev ni odgovoren za poslane informacije, če ponudnik:

| (a) | ne sproži prenosa; |
| --- | --- |

(a)

ne sproži prenosa;

| (b) | ne izbere prejemnika prenosa ter |
| --- | --- |

(b)

ne izbere prejemnika prenosa ter

| (c) | ne izbere ali spremeni informacij, ki so predmet prenosa. |
| --- | --- |

(c)

ne izbere ali spremeni informacij, ki so predmet prenosa.

2.   Prenos in zagotovitev dostopa iz odstavka 1 vključujeta samodejno, vmesno in začasno shranjevanje poslanih informacij, če je to namenjeno samo izvajanju prenosa v komunikacijskem omrežju in če se informacije ne shranijo za daljše obdobje, kot je upravičeno potrebno za tak prenos.

3.   Ta člen ne posega v možnost, da sodišče ali upravni organ v skladu s pravnim sistemom pogodbenic od ponudnika storitev zahteva prenehanje ali preprečitev kršitve.

Člen 131

Odgovornost posrednih ponudnikov storitev: „shranjevanje v predpomnilniku“

1.   Kadar opravljena storitev informacijske družbe vključuje prenos informacij, ki jih zagotovi prejemnik storitve, v komunikacijskem omrežju, vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudnik storitev ni odgovoren za samodejno, vmesno in začasno shranjevanje navedenih informacij, ki je namenjeno zgolj učinkovitejšemu nadaljnjemu prenosu informacij drugim prejemnikom storitve na njihovo zahtevo, če tak ponudnik:

| (a) | ne spremeni informacij; |
| --- | --- |

(a)

ne spremeni informacij;

| (b) | izpolnjuje pogoje za dostop do informacij; |
| --- | --- |

(b)

izpolnjuje pogoje za dostop do informacij;

| (c) | upošteva pravila o posodabljanju informacij, ki so določena v splošno priznanih in uporabljenih industrijskih standardih; |
| --- | --- |

(c)

upošteva pravila o posodabljanju informacij, ki so določena v splošno priznanih in uporabljenih industrijskih standardih;

| (d) | za pridobivanje podatkov o rabi informacij ne posega v zakonito uporabo splošno priznane industrijske tehnologije ter |
| --- | --- |

(d)

za pridobivanje podatkov o rabi informacij ne posega v zakonito uporabo splošno priznane industrijske tehnologije ter

| (e) | hitro ukrepa in odstrani ali onemogoči dostop do informacije, ki jo je hranil, takoj ko je obveščen (23), da je bila informacija na začetnem izhodnem mestu prenosa odstranjena iz omrežja ali da je bil dostop do nje onemogočen ali da je sodišče ali upravni organ odredil tako odstranitev ali blokado. |
| --- | --- |

(e)

hitro ukrepa in odstrani ali onemogoči dostop do informacije, ki jo je hranil, takoj ko je obveščen (23), da je bila informacija na začetnem izhodnem mestu prenosa odstranjena iz omrežja ali da je bil dostop do nje onemogočen ali da je sodišče ali upravni organ odredil tako odstranitev ali blokado.

2.   Ta člen ne posega v možnost, da sodišče ali upravni organ v skladu s pravnim sistemom pogodbenic od ponudnika storitev zahteva prenehanje ali preprečitev kršitve.

Člen 132

Odgovornost posrednih ponudnikov storitev: „gostiteljstvo“

1.   Kadar opravljena storitev informacijske družbe vključuje shranjevanje informacij, ki jih zagotovi prejemnik storitve, vsaka pogodbenica zagotovi, da ponudnik storitev ni odgovoren za informacije, shranjene na zahtevo prejemnika storitve, če tak ponudnik:

| (a) | ne ve za nezakonito dejavnost ali informacijo in mu v zvezi z odškodninskimi zahtevki niso znana dejstva ali okoliščine, iz katerih je očitno, da gre za nezakonito dejavnost ali informacijo, ali |
| --- | --- |

(a)

ne ve za nezakonito dejavnost ali informacijo in mu v zvezi z odškodninskimi zahtevki niso znana dejstva ali okoliščine, iz katerih je očitno, da gre za nezakonito dejavnost ali informacijo, ali

| (b) | takoj ko za to izve ali se tega zave, hitro ukrepa in odstrani ali onemogoči dostop do informacij. |
| --- | --- |

(b)

takoj ko za to izve ali se tega zave, hitro ukrepa in odstrani ali onemogoči dostop do informacij.

2.   Odstavek 1 se ne uporabi, kadar prejemnik storitve ukrepa s pooblastilom ali pod nadzorom ponudnika.

3.   Ta člen ne posega v možnost, da sodišče ali upravni organ v skladu s pravnim sistemom pogodbenic od ponudnika storitve zahteva prenehanje ali preprečitev kršitve, in tudi ne v možnost, da pogodbenica določi postopke, ki urejajo odstranitev ali preprečitev dostopa do informacij.

Člen 133

Brez splošne obveznosti spremljanja

1.   Kadar ponudniki zagotavljajo storitve iz členov 130, 131 in 132 tega sporazuma, jim pogodbenici ne predpišeta splošne obveznosti spremljanja informacij pri prenosu ali shranjevanju, pa tudi ne dejavnega raziskovanja dejstev ali okoliščin, na podlagi katerih se domneva, da gre za nezakonito dejavnost.

2.   Pogodbenica lahko določi obveznosti, da ponudniki storitev informacijske družbe takoj obvestijo pristojne javne organe o domnevnih nezakonitih dejavnostih ali informacijah, ki jih predložijo prejemniki njihove storitve, ali da pristojnim organom na njihovo zahtevo predložijo informacije, ki omogočajo identifikacijo prejemnikov njihove storitve, s katerimi so sklenili dogovor o shranjevanju.

Oddelek 7

Izjeme

Člen 134

Splošne izjeme

1.   Brez poseganja v splošne izjeme iz člena 415 tega sporazuma za določbe tega poglavja ter prilog XIV-A, XIV-E, XIV-B, XIV-F, XIV-C, XIV-G, XIV-D in XIV-H k temu sporazumu veljajo izjeme iz tega člena.

2.   Ob upoštevanju zahteve, da se taki ukrepi ne uporabljajo na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med državami, če prevladujejo enaki pogoji, ali prikrito omejevanje ustanavljanja ali čezmejnega opravljanja storitev, to poglavje pogodbenicama v ničemer ne preprečuje, da sprejmeta ali uveljavljata ukrepe:

| (a) | ki so potrebni za zavarovanje javne varnosti ali javne morale ali za ohranjanje javnega reda in miru; |
| --- | --- |

(a)

ki so potrebni za zavarovanje javne varnosti ali javne morale ali za ohranjanje javnega reda in miru;

| (b) | ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin; |
| --- | --- |

(b)

ki so potrebni za varovanje življenja ali zdravja ljudi, živali ali rastlin;

| (c) | ki so povezani z ohranjanjem neobnovljivih naravnih virov, če se taki ukrepi uporabljajo v zvezi z omejevanjem domačih podjetnikov ali domače ponudbe ali uporabe storitev; |
| --- | --- |

(c)

ki so povezani z ohranjanjem neobnovljivih naravnih virov, če se taki ukrepi uporabljajo v zvezi z omejevanjem domačih podjetnikov ali domače ponudbe ali uporabe storitev;

| (d) | ki so potrebni za varovanje narodnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti; |
| --- | --- |

(d)

ki so potrebni za varovanje narodnega bogastva umetniške, zgodovinske ali arheološke vrednosti;

| (e) | ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti z zakoni ali drugimi predpisi, ki niso neskladni z določbami tega poglavja, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:






  (i) | preprečevanje zavajajočega in goljufivega ravnanja ali obravnavanje posledic neizpolnjevanja obveznosti iz pogodb; |
| --- | --- | --- |

(e)

ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti z zakoni ali drugimi predpisi, ki niso neskladni z določbami tega poglavja, vključno s tistimi, ki se nanašajo na:

(i)

preprečevanje zavajajočega in goljufivega ravnanja ali obravnavanje posledic neizpolnjevanja obveznosti iz pogodb;

| (ii) | varovanje zasebnosti posameznikov v zvezi z obdelavo in razširjanjem osebnih podatkov ter varovanje zaupnosti dokumentacije in računov posameznikov; |
| --- | --- |

(ii)

varovanje zasebnosti posameznikov v zvezi z obdelavo in razširjanjem osebnih podatkov ter varovanje zaupnosti dokumentacije in računov posameznikov;

| (iii) | varnost; |
| --- | --- |

(iii)

varnost;

| (f) | ki so v neskladju s členoma 79 in 85 tega sporazuma, če je razlika v obravnavi namenjena zagotavljanju učinkovite ali pravične uvedbe ali pobiranja neposrednih davkov od gospodarskih dejavnosti, podjetnikov ali ponudnikov storitev druge pogodbenice (24). |
| --- | --- |

(f)

ki so v neskladju s členoma 79 in 85 tega sporazuma, če je razlika v obravnavi namenjena zagotavljanju učinkovite ali pravične uvedbe ali pobiranja neposrednih davkov od gospodarskih dejavnosti, podjetnikov ali ponudnikov storitev druge pogodbenice (24).

3.   Določbe tega poglavja ter prilog XIV-A, XIV-E, XIV-B, XIV-F, XIV-C, XIV-G, XIV-D in XIV-H k temu sporazumu se ne uporabljajo za sisteme socialne varnosti pogodbenic ali za dejavnosti na ozemlju vsake od pogodbenic, ki so povezane, pa čeprav občasno, z izvajanjem uradne oblasti.

Člen 135

Davčni ukrepi

Obravnava po načelu države z največjimi ugodnostmi v skladu z določbami tega poglavja se ne uporablja za davčno obravnavo, ki jo zagotavljata pogodbenici ali jo bosta zagotavljali v prihodnje na podlagi sporazumov med pogodbenicama, namenjenih izogibanju dvojne obdavčitve.

Člen 136

Varnostne izjeme

1.   Nobena določba tega sporazuma se ne razlaga tako, da:

| (a) | bi se od katere koli pogodbenice zahtevala zagotovitev informacij, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi; |
| --- | --- |

(a)

bi se od katere koli pogodbenice zahtevala zagotovitev informacij, katerih razkritje bi bilo po njenem mnenju v nasprotju z njenimi bistvenimi varnostnimi interesi;

| (b) | bi kateri koli pogodbenici preprečevala uvedbo kakršnih koli ukrepov, za katere ta presodi, da so potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov:






  (i) | v zvezi s proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom; |
| --- | --- | --- |

(b)

bi kateri koli pogodbenici preprečevala uvedbo kakršnih koli ukrepov, za katere ta presodi, da so potrebni za zavarovanje njenih bistvenih varnostnih interesov:

(i)

v zvezi s proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom;

| (ii) | v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo neposredno ali posredno z namenom oskrbe vojaških sil; |
| --- | --- |

(ii)

v zvezi z gospodarskimi dejavnostmi, ki se izvajajo neposredno ali posredno z namenom oskrbe vojaških sil;

| (iii) | v zvezi s fisijskimi in fuzijskimi materiali ali z materiali, iz katerih so ti pridobljeni, ali |
| --- | --- |

(iii)

v zvezi s fisijskimi in fuzijskimi materiali ali z materiali, iz katerih so ti pridobljeni, ali

| (iv) | pridobljenih med vojno ali v drugih izrednih razmerah v mednarodnih odnosih ali |
| --- | --- |

(iv)

pridobljenih med vojno ali v drugih izrednih razmerah v mednarodnih odnosih ali

| (c) | bi pogodbenicam preprečevala sprejetje ukrepov za izpolnjevanje obveznosti, ki sta jih sprejeli za ohranjanje ali ponovno vzpostavitev mednarodnega miru in varnosti. |
| --- | --- |

(c)

bi pogodbenicam preprečevala sprejetje ukrepov za izpolnjevanje obveznosti, ki sta jih sprejeli za ohranjanje ali ponovno vzpostavitev mednarodnega miru in varnosti.

POGLAVJE 7

Tekoča plačila in pretok kapitala

Člen 137

Tekoča plačila

Pogodbenici se v skladu z določbami člena VIII Statuta Mednarodnega denarnega sklada zavežeta, da ne bosta uvedli omejitev, in dovolita vsa plačila in transferje v prosto zamenljivi valuti na tekoči račun plačilne bilance med pogodbenicama.

Člen 138

Pretok kapitala

1.   Glede transakcij na kapitalskem in finančnem računu plačilne bilance pogodbenici od začetka veljavnosti tega sporazuma zagotovita prosti pretok kapitala v zvezi z neposrednimi naložbami v skladu z zakonodajo države gostiteljice, vključno z nakupom nepremičnin, naložbami v skladu z določbami poglavja 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, kakor tudi likvidacijo ali repatriacijo teh naložb in kakršnega koli dobička, ki izvira iz njih.

2.   Glede transakcij na kapitalskem in finančnem računu plačilne bilance z izjemo transakcij iz odstavka 1 tega člena vsaka pogodbenica od začetka veljavnosti tega sporazuma brez poseganja v druge določbe tega sporazuma zagotovi:

| (a) | prosti pretok kapitala v zvezi s krediti, povezanimi s komercialnimi posli ali opravljanjem storitev, pri katerih sodeluje rezident ene od pogodbenic; |
| --- | --- |

(a)

prosti pretok kapitala v zvezi s krediti, povezanimi s komercialnimi posli ali opravljanjem storitev, pri katerih sodeluje rezident ene od pogodbenic;

| (b) | prosti pretok kapitala v zvezi s portfeljskimi naložbami, finančnimi posojili in krediti vlagateljev iz druge pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

prosti pretok kapitala v zvezi s portfeljskimi naložbami, finančnimi posojili in krediti vlagateljev iz druge pogodbenice.

Člen 139

Zaščitni ukrepi

Kadar plačila ali pretok kapitala med pogodbenicama v izjemnih okoliščinah povzročijo ali kadar obstaja tveganje, da bodo povzročili resne težave za delovanje tečajne ali monetarne politike, vključno z resnimi težavami s plačilno bilanco v eni ali več državah članicah Evropske unije ali Gruziji, lahko zadevne pogodbenice sprejmejo zaščitne ukrepe za obdobje, ki ne presega šestih mesecev, če so taki ukrepi nujno potrebni. Pogodbenica, ki sprejme zaščitne ukrepe, o tem takoj obvesti drugo pogodbenico in čim prej predloži časovni razpored za odpravo takšnih ukrepov.

Člen 140

Določbe o olajševanju in razvoju

1.   Pogodbenici se posvetujeta z namenom olajšanja medsebojnega pretoka kapitala, da se pospeši uresničevanje ciljev tega sporazuma.

2.   V prvih štirih letih po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma pogodbenici sprejmeta ukrepe, ki omogočajo ustvarjanje potrebnih razmer za nadaljnjo postopno uporabo pravil Unije o prostem pretoku kapitala.

3.   Do konca petega leta po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma bo Pridružitveni odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, pregledal sprejete ukrepe in določil potek nadaljnje liberalizacije.

POGLAVJE 8

Javna naročila

Člen 141

Cilji

1.   Pogodbenici priznavata pomen preglednih, nediskriminatornih, konkurenčnih in odprtih postopkov javnega naročanja za trajnostni gospodarski razvoj ter si kot cilj zastavljata učinkovito, vzajemno in postopno odprtje svojih trgov za javna naročila.

2.   To poglavje ureja vzajemni dostop do trgov za javna naročila na podlagi načela nacionalne obravnave javnih naročil in koncesij v tradicionalnem sektorju, pa tudi v sektorju gospodarskih javnih služb, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni. Določa postopno približevanje gruzijske zakonodaje o javnih naročilih pravnemu redu EU na področju javnih naročil na podlagi načel, ki to področje urejajo v EU, ter pogojev in opredelitev iz Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 2004/18/ES) in Direktive 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev (v nadaljnjem besedilu: Direktiva 2004/17/ES).

Člen 142

Področje uporabe

1.   To poglavje se uporablja za javna naročila gradenj, blaga in storitev, pa tudi naročila gradenj, blaga in storitev v sektorju gospodarskih javnih služb ter koncesije za gradnje in storitve, če in kadar se taka naročila uporabljajo.

2.   To poglavje se nanaša na vse javne organe naročnike in druge naročnike, ki ustrezajo opredelitvam iz pravnega reda Unije na področju javnih naročil (v nadaljnjem besedilu: naročniki). Zajema tudi osebe javnega prava in javna podjetja v sektorju gospodarskih javnih služb, kot so družbe v državni lasti, ki izvajajo ustrezne dejavnosti, ter zasebna podjetja s posebnimi ali izključnimi pravicami na področju gospodarskih javnih služb (25).

3.   To poglavje se uporablja za naročila, ki presegajo pragove vrednosti, določene v Prilogi XVI-A k temu sporazumu.

4.   Izračun ocenjene vrednosti javnega naročila temelji na skupnem znesku plačila brez davka na dodano vrednost. Gruzija bo pri uporabi teh pragov vrednosti naročil preračunala v svojo nacionalno valuto po menjalnem tečaju svoje narodne banke.

5.   Ti pragovi vrednosti se revidirajo vsaki dve leti, prvič v letu začetka veljavnosti tega sporazuma, na podlagi povprečne dnevne vrednosti eura, izražene v posebnih pravicah črpanja, v obdobju 24 mesecev, ki se konča na zadnji dan avgusta pred revizijo, veljati pa začnejo s 1. januarjem. Vrednost tako spremenjenih pragov se, kjer je to potrebno, zaokroži navzdol na najbližjih tisoč eurov. Revizija pragov se sprejme s sklepom Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma.

Člen 143

Institucionalno ozadje

1.   Vsaka pogodbenica vzpostavi ali ohrani ustrezen institucionalni okvir in mehanizme, potrebne za pravilno delovanje sistema javnih naročil in izvajanje načel iz tega poglavja.

2.   Gruzija določi zlasti:

| (a) | izvršilni organ na centralni državni ravni, katerega naloga je zagotavljanje skladne politike na vseh področjih, povezanih z javnimi naročili, in njeno izvajanje. Ta organ olajšuje in usklajuje izvajanje tega poglavja ter vodi proces postopnega približevanja pravnemu redu Unije, kot je določeno v Prilogi XVI-B k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(a)

izvršilni organ na centralni državni ravni, katerega naloga je zagotavljanje skladne politike na vseh področjih, povezanih z javnimi naročili, in njeno izvajanje. Ta organ olajšuje in usklajuje izvajanje tega poglavja ter vodi proces postopnega približevanja pravnemu redu Unije, kot je določeno v Prilogi XVI-B k temu sporazumu;

| (b) | nepristranski in neodvisen organ, katerega naloga je pregled odločitev naročnikov ali drugih subjektov pri oddaji naročil. „Neodvisen“ v tem kontekstu pomeni, da je zadevni organ javni organ, ločen od vseh naročnikov in gospodarskih subjektov. Odločitve tega organa so lahko predmet sodne presoje. |
| --- | --- |

(b)

nepristranski in neodvisen organ, katerega naloga je pregled odločitev naročnikov ali drugih subjektov pri oddaji naročil. „Neodvisen“ v tem kontekstu pomeni, da je zadevni organ javni organ, ločen od vseh naročnikov in gospodarskih subjektov. Odločitve tega organa so lahko predmet sodne presoje.

3.   Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovito izvrševanje odločitev, ki so jih sprejeli organi, pristojni za pregled pritožb, ki so jih vložili gospodarski subjekti v zvezi s kršitvami domačega prava.

Člen 144

1.   Pogodbenici najpozneje tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma pripravita niz temeljnih standardov za oddajo vseh naročil, kot je določeno v odstavkih od 2 do 15 tega člena. Ti temeljni standardi izhajajo neposredno iz pravil in načel javnega naročanja, kot jih določa pravni red Unije na tem področju, vključno z načeli nediskriminatornosti, enake obravnave, preglednosti in sorazmernosti.

2.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so vsa nameravana naročila objavljena v ustreznih medijih (26) na način, ki v zadostni meri omogoča:

| (a) | odprtje trga konkurenci ter |
| --- | --- |

(a)

odprtje trga konkurenci ter

| (b) | ustrezen dostop morebitnih zainteresiranih gospodarskih subjektov do informacij v zvezi z nameravanim naročilom še pred oddajo naročila ter možnost, da izrazijo interes za pridobitev naročila. |
| --- | --- |

(b)

ustrezen dostop morebitnih zainteresiranih gospodarskih subjektov do informacij v zvezi z nameravanim naročilom še pred oddajo naročila ter možnost, da izrazijo interes za pridobitev naročila.

3.   Objava ustreza gospodarskemu pomenu naročila za gospodarske subjekte.

4.   Objava vsebuje vsaj bistvene podrobnosti o nameravanem naročilu, kvalitativnih selektivnih merilih, načinu oddaje naročila, merilih za oddajo naročila in kakršne koli druge dodatne informacije, za katere se lahko razumno pričakuje, da jih bodo gospodarski subjekti potrebovali za odločitev, ali bodo izrazili interes za pridobitev naročila.

5.   Vsa naročila se oddajo po preglednih in nepristranskih postopkih, ki preprečujejo koruptivne prakse. Nepristranskost se zagotovi zlasti z nediskriminatornim opisom vsebine pogodbe, enakim dostopom za vse gospodarske subjekte, ustreznimi roki ter preglednim in objektivnim pristopom.

6.   Pri opredelitvi značilnosti gradenj, blaga in storitev se naročniki poslužujejo splošnih opisov izvedbe in funkcij ter mednarodnih, evropskih ali nacionalnih standardov.

7.   Opis zahtevanih značilnosti gradenj, blaga in storitev ne sme predpisovati določene izdelave ali vira, postopka, blagovne znamke, patentov, tipa, porekla ali proizvodnje, razen če je to upravičeno z vsebino pogodbe in se doda besedilo „ali enakovredno“. Prednost se da splošnim opisom izvedbe ali funkcij.

8.   Pogodbenici ne postavljata pogojev, ki bi neposredno ali posredno diskriminirali gospodarske subjekte druge pogodbenice, kot je na primer zahteva, da morajo imeti gospodarski subjekti, zainteresirani za naročilo, sedež v isti državi, regiji ali na istem ozemlju kot naročnik.

Ne glede na navedeno se lahko od izvajalca, ki dobi naročilo, zahteva, da na kraju, kjer bo izvajal pogodbene obveznosti, vzpostavi določeno poslovno infrastrukturo, če to upravičujejo posebne okoliščine naročila.

9.   Roki za prijavo interesa in predložitev ponudbe morajo biti dovolj dolgi, da lahko gospodarski subjekti iz druge pogodbenice smiselno ocenijo razpis in pripravijo svojo ponudbo.

10.   Vsi sodelujoči morajo biti vnaprej seznanjeni z veljavnimi pravili, merili za izbor in merili za oddajo naročila. Pravila morajo veljati za vse sodelujoče enako.

11.   Naročniki lahko omejeno število kandidatov povabijo, da predložijo ponudbo, pod pogojem:

| (a) | da to storijo na pregleden in nediskriminatoren način ter |
| --- | --- |

(a)

da to storijo na pregleden in nediskriminatoren način ter

| (b) | da izbira temelji samo na objektivnih dejavnikih, kot so izkušnje kandidatov v zadevnem sektorju, velikost in infrastruktura njihovih podjetij ali njihove tehnične in strokovne sposobnosti. |
| --- | --- |

(b)

da izbira temelji samo na objektivnih dejavnikih, kot so izkušnje kandidatov v zadevnem sektorju, velikost in infrastruktura njihovih podjetij ali njihove tehnične in strokovne sposobnosti.

Pri povabilu omejenega števila kandidatov, da predložijo ponudbo, je treba upoštevati potrebo po zagotavljanju ustrezne konkurence.

12.   Naročniki se lahko postopkov s pogajanji poslužujejo le v izjemnih in opredeljenih primerih, ko uporaba takih postopkov ne izkrivlja konkurence.

13.   Naročniki lahko sisteme ugotavljanja usposobljenosti uporabljajo le pod pogojem, da je seznam usposobljenih izvajalcev pripravljen na podlagi ustrezno oglaševanega, preglednega in odprtega postopka. Tudi ob uporabi sistema ugotavljanja usposobljenosti se morajo naročila oddati na nediskriminatorni osnovi.

14.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da se naročila oddajo na pregleden način kandidatu, katerega ponudba je ekonomsko najugodnejša ali najcenejša, na podlagi vnaprej določenih razpisnih meril in procesnih pravil. O končni odločitvi se takoj obvestijo vsi kandidati. Na zahtevo neuspešnega kandidata je treba izbiro dovolj podrobno obrazložiti, da je mogoča presoja take odločitve.

15.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so vse osebe, ki imajo ali so imele interes za pridobitev določenega naročila ter so utrpele škodo ali obstaja tveganje, da bi utrpele škodo, zaradi domnevne kršitve, upravičene do učinkovitega in nepristranskega sodnega varstva pred kakršno koli odločitvijo naročnika v zvezi z oddajo naročila. Odločitve, sprejete med postopkom presoje ali po njegovem zaključku, se javno objavijo na način, ki omogoča, da so obveščeni vsi zainteresirani gospodarski subjekti.

Člen 145

Načrtovanje postopnega približevanja

1.   Gruzija pred začetkom postopnega približevanja zakonodaje Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, predloži celovit načrt za izvajanje tega poglavja s časovno razporeditvijo in mejniki, ki mora vključevati vse reforme v zvezi s približevanjem pravnemu redu Unije in izgradnjo institucionalnih zmogljivosti. Ta načrt je skladen s fazami in časovnimi razporedi iz Priloge XVI-B k temu sporazumu.

2.   Na podlagi ugodnega mnenja Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi bo ta načrt veljal za referenčni dokument za izvajanje tega poglavja. Unija si bo po najboljših močeh prizadevala pomagati Gruziji pri izvajanju načrta.

Člen 146

Postopno približevanje

1.   Gruzija zagotovi, da se njena zakonodaja o javnih naročilih postopoma približa pravnemu redu Unije na področju javnih naročil.

2.   Približevanje pravnemu redu Unije poteka po zaporednih fazah, kot je določeno v Prilogi XVI-B k temu sporazumu in nadalje opredeljeno v prilogah od XVI-C do XVI-F, XVI-H, XVI-I in XVI-K k temu sporazumu. Prilogi XVI-G in XVI-J k temu sporazumu opredeljujeta neobvezne elemente, ki jih ni treba uskladiti, priloge od XVI-L do XVI-O k temu sporazumu pa elemente pravnega reda Unije, ki ne spadajo na področje približevanja. V tem procesu se upoštevajo ustrezna sodna praksa Sodišča Evropske unije in izvedbeni ukrepi, ki jih sprejme Evropska komisija, ter po potrebi kakršne koli morebitne spremembe pravnega reda Unije. Izvajanje vsake faze ocenjuje Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, in na podlagi njegove pozitivne ocene se vzajemno odobri dostop do trga, kot določa Priloga XVI-B k temu sporazumu. Evropska komisija Gruzijo takoj obvesti o vseh spremembah pravnega reda Unije. Na zahtevo zagotovi tudi ustrezno svetovanje in tehnično pomoč za izvajanje teh sprememb.

3.   Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi začne z ocenjevanjem naslednje faze šele potem, ko so bili ukrepi za izvajanje predhodne faze izvedeni in odobreni v skladu z odstavkom 2.

4.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so vidiki in področja javnega naročanja, ki niso zajeti v tem členu, skladni z načeli preglednosti, nediskriminatornosti in enake obravnave, kot določa člen 144 tega sporazuma.

Člen 147

Dostop do trga

1.   Pogodbenici se strinjata, da učinkovito in vzajemno odpiranje njunih trgov poteka postopno in istočasno. Med procesom približevanja se obseg dostopa do trga, ki ga pogodbenici vzajemno odobrita, navezuje na napredek, dosežen v tem procesu, kot določa priloga XVI-B k temu sporazumu.

2.   Odločitev o začetku naslednje faze odpiranja trga se sprejme na podlagi ocene skladnosti sprejete zakonodaje s pravnim redom Unije in njenega izvajanja v praksi. To ocenjevanje redno izvaja Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma.

3.   Kolikor ena od pogodbenic v skladu s Prilogo XVI-B k temu sporazumu svoj trg javnih naročil odpre drugi pogodbenici:

| (a) | Unija v skladu s svojimi pravili na področju javnih naročil, ki predpisujejo obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave družb iz Unije, gruzijskim družbam odobri dostop do postopkov za oddajo javnih naročil, ne glede na to, ali imajo sedež v Uniji; |
| --- | --- |

(a)

Unija v skladu s svojimi pravili na področju javnih naročil, ki predpisujejo obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave družb iz Unije, gruzijskim družbam odobri dostop do postopkov za oddajo javnih naročil, ne glede na to, ali imajo sedež v Uniji;

| (b) | Gruzija v skladu z nacionalno zakonodajo na področju javnih naročil, ki predpisuje obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave družb iz Gruzije, družbam iz Unije odobri dostop do postopkov za oddajo javnih naročil, ne glede na to, ali imajo sedež v Gruziji. |
| --- | --- |

(b)

Gruzija v skladu z nacionalno zakonodajo na področju javnih naročil, ki predpisuje obravnavo, ki ni manj ugodna od obravnave družb iz Gruzije, družbam iz Unije odobri dostop do postopkov za oddajo javnih naročil, ne glede na to, ali imajo sedež v Gruziji.

4.   Po izvedbi zadnje faze procesa približevanja pogodbenici proučita možnost vzajemne odobritve dostopa do trga tudi za javna naročila, ki ne dosegajo pragov iz Priloge XVI-A k temu sporazumu.

5.   Finska si pridržuje stališče glede Ålandskih otokov.

Člen 148

Informacije

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi, da so naročniki in gospodarski subjekti ustrezno obveščeni o postopkih javnega naročanja, tudi prek objave zadevne zakonodaje in upravnih odločb.

2.   Vsaka pogodbenica zagotovi učinkovito razširjanje informacij o razpisnih priložnostih.

Člen 149

Sodelovanje

1.   Pogodbenici izboljšata svoje sodelovanje z izmenjavo izkušenj in informacij v zvezi s svojimi dobrimi praksami in regulativnimi okviri.

2.   Unija olajšuje izvajanje tega poglavja, po potrebi tudi s tehnično pomočjo. V skladu z določbami o finančnem sodelovanju iz naslova VII (Finančna pomoč in določbe o nadzoru in boju proti goljufijam) tega sporazuma se določene odločitve o finančni pomoči sprejmejo prek ustreznih mehanizmov in instrumentov Unije za financiranje.

3.   V Prilogi XVI-P k temu sporazumu je naveden okvirni seznam področij sodelovanja.

POGLAVJE 9

Pravice intelektualne lastnine

Oddelek 1

Splošne določbe

Člen 150

Cilji

Cilji tega poglavja so:

| (a) | olajšati proizvodnjo in trženje inovativnih in ustvarjalnih proizvodov med pogodbenicama ter |
| --- | --- |

(a)

olajšati proizvodnjo in trženje inovativnih in ustvarjalnih proizvodov med pogodbenicama ter

| (b) | doseči ustrezno in učinkovito raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(b)

doseči ustrezno in učinkovito raven varstva in uveljavljanja pravic intelektualne lastnine.

Člen 151

Narava in obseg obveznosti

1.   Pogodbenici zagotovita ustrezno in učinkovito izvajanje mednarodnih pogodb na področju intelektualne lastnine, katerih podpisnici sta, vključno s Sporazumom STO o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine (v nadaljnjem besedilu: Sporazum TRIPS). Določbe tega poglavja dopolnjujejo in podrobneje opredeljujejo pravice in obveznosti med pogodbenicama v skladu s Sporazumom TRIPS ter drugimi mednarodnimi sporazumi na področju intelektualne lastnine.

2.   V tem sporazumu se pojem „intelektualna lastnina“ nanaša na najmanj vse kategorije intelektualne lastnine, ki so zajete v členih od 153 do 189 tega sporazuma.

3.   Varstvo intelektualne lastnine vključuje varstvo pred nelojalno konkurenco, kakor je določeno v členu 10a Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine iz leta 1967 (v nadaljnjem besedilu: Pariška konvencija).

Člen 152

Izčrpanje

Vsaka pogodbenica vzpostavi lasten režim za izčrpanje pravic intelektualne lastnine na državni ali regionalni ravni.

Oddelek 2

Standardi glede pravic intelektualne lastnine

Pododdelek 1

Avtorske in sorodne pravice

Člen 153

Zagotovljeno varstvo

Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost:

| (a) | pravicam in obveznostim iz Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del (v nadaljnjem besedilu: Bernska konvencija); |
| --- | --- |

(a)

pravicam in obveznostim iz Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del (v nadaljnjem besedilu: Bernska konvencija);

| (b) | Mednarodni konvenciji za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij, ki je potekala v Rimu leta 1961; |
| --- | --- |

(b)

Mednarodni konvenciji za varstvo izvajalcev, proizvajalcev fonogramov in radiodifuznih organizacij, ki je potekala v Rimu leta 1961;

| (c) | Sporazumu TRIPS; |
| --- | --- |

(c)

Sporazumu TRIPS;

| (d) | Pogodbi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici; |
| --- | --- |

(d)

Pogodbi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o avtorski pravici;

| (e) | Pogodbi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o izvedbah in fonogramih. |
| --- | --- |

(e)

Pogodbi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o izvedbah in fonogramih.

Člen 154

Avtorji

Vsaka pogodbenica avtorjem zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:

| (a) | neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote njihovih del na kakršen koli način in v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

(a)

neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote njihovih del na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

| (b) | kakršne koli distribucije izvirnikov ali njegovih kopij v javnosti s prodajo ali drugače; |
| --- | --- |

(b)

kakršne koli distribucije izvirnikov ali njegovih kopij v javnosti s prodajo ali drugače;

| (c) | predvajanje njihovih del v javnosti, žično ali brezžično, vključno z objavo njihovih del v javnosti na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo. |
| --- | --- |

(c)

predvajanje njihovih del v javnosti, žično ali brezžično, vključno z objavo njihovih del v javnosti na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo.

Člen 155

Izvajalci

Vsaka pogodbenica izvajalcem zagotovi izključno pravico:

| (a) | da dovolijo ali prepovejo posnetke (27) svojih izvedb; |
| --- | --- |

(a)

da dovolijo ali prepovejo posnetke (27) svojih izvedb;

| (b) | da dovolijo ali prepovejo neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote posnetkov njihovih izvedb na kakršen koli način in v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

(b)

da dovolijo ali prepovejo neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote posnetkov njihovih izvedb na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

| (c) | da javnosti omogočijo dostop do posnetkov svojih izvedb s prodajo ali drugače; |
| --- | --- |

(c)

da javnosti omogočijo dostop do posnetkov svojih izvedb s prodajo ali drugače;

| (d) | da dovolijo ali prepovejo objavo posnetkov svojih izvedb v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo; |
| --- | --- |

(d)

da dovolijo ali prepovejo objavo posnetkov svojih izvedb v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo;

| (e) | da dovolijo ali prepovejo brezžično radiodifuzijo in predvajanje javnosti svojih izvedb, razen kadar gre za radiodifuzno izvedbo ali kadar je narejena po posnetku. |
| --- | --- |

(e)

da dovolijo ali prepovejo brezžično radiodifuzijo in predvajanje javnosti svojih izvedb, razen kadar gre za radiodifuzno izvedbo ali kadar je narejena po posnetku.

Člen 156

Proizvajalci fonogramov

Vsaka pogodbenica proizvajalcem fonogramov zagotovi izključno pravico:

| (a) | da dovolijo ali prepovejo neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote njihovih fonogramov na kakršen koli način in v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

(a)

da dovolijo ali prepovejo neposredno ali posredno, začasno ali stalno reprodukcijo dela ali celote njihovih fonogramov na kakršen koli način in v kakršni koli obliki;

| (b) | da javnosti omogočijo dostop do njihovih fonogramov vključno s pripadajočimi kopijami s prodajo ali drugače; |
| --- | --- |

(b)

da javnosti omogočijo dostop do njihovih fonogramov vključno s pripadajočimi kopijami s prodajo ali drugače;

| (c) | da dovolijo ali prepovejo objavo njihovih fonogramov v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo. |
| --- | --- |

(c)

da dovolijo ali prepovejo objavo njihovih fonogramov v javnosti, žično ali brezžično, na tak način, da imajo posamezniki do njih dostop na kraju in v času, ki si ju sami izberejo.

Člen 157

Radiodifuzne organizacije

Vsaka pogodbenica radiodifuznim organizacijam zagotovi izključno pravico, da dovolijo ali prepovejo:

| (a) | objavo posnetkov svojih oddaj; |
| --- | --- |

(a)

objavo posnetkov svojih oddaj;

| (b) | reprodukcijo posnetkov svojih oddaj; |
| --- | --- |

(b)

reprodukcijo posnetkov svojih oddaj;

| (c) | dostop javnosti do posnetkov svojih oddaj, žično ali brezžično, ter |
| --- | --- |

(c)

dostop javnosti do posnetkov svojih oddaj, žično ali brezžično, ter

| (d) | ponoven brezžični prenos svojih oddaj in njihovo predvajanje v javnosti, če to predvajanje poteka na javnih mestih ob plačilu vstopnine. |
| --- | --- |

(d)

ponoven brezžični prenos svojih oddaj in njihovo predvajanje v javnosti, če to predvajanje poteka na javnih mestih ob plačilu vstopnine.

Člen 158

Radiodifuzno oddajanje in predvajanje v javnosti

1.   Vsaka pogodbenica zagotovi pravico do primernega enkratnega nadomestila, ki ga poravna uporabnik, če se fonogram, objavljen za komercialne namene, ali reprodukcija takega fonograma uporablja za brezžično radiodifuzijo ali za kakršno koli predvajanje javnosti, ter do zagotavljanja, da se to nadomestilo razdeli med zadevne izvajalce in proizvajalce fonogramov.

2.   Če ni dogovora med izvajalci in proizvajalci fonogramov, lahko vsaka pogodbenica določi pogoje glede razdelitve tega nadomestila mednje.

Člen 159

Obdobje varstva

1.   Pravice avtorja literarnega ali umetniškega dela v smislu člena 2 Bernske konvencije trajajo za čas avtorjevega življenja in 70 let po njegovi smrti, ne glede na to, kdaj je bilo delo zakonito objavljeno v javnosti.

2.   Zaščita skladb z besedilom preneha 70 let po smrti zadnje preživele osebe od naštetih oseb, ne glede na to, ali so te osebe določene kot soavtorji, tj. avtor besedila in skladatelj skladbe, če sta bila oba prispevka ustvarjena posebej za zadevno skladbo z besedilom.

3.   Pravice izvajalcev potečejo najmanj 50 let po datumu izvedbe. Vendar:

| (a) | če je bil v tem času posnetek izvedbe, ki ni na fonogramu, zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev 50 let od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej; |
| --- | --- |

(a)

če je bil v tem času posnetek izvedbe, ki ni na fonogramu, zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev 50 let od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej;

| (b) | če je bil v tem času posnetek izvedbe na fonogramu zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev 70 let od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej. |
| --- | --- |

(b)

če je bil v tem času posnetek izvedbe na fonogramu zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, trajajo pravice izvajalcev 70 let od prve izdaje ali prve priobčitve javnosti, odvisno od tega, kaj se je zgodilo prej.

4.   Pravice proizvajalcev fonogramov potečejo najmanj 50 let po nastanku posnetka. Vendar:

| (a) | če je v tem obdobju fonogram zakonito objavljen, pravice potečejo najmanj 70 let po datumu prve zakonite objave. Če v obdobju iz prvega stavka ni bilo zakonite objave in se v tem času fonogram ne predvaja zakonito v javnosti, pravice potečejo najmanj 70 let po datumu prvega zakonitega predvajanja v javnosti; |
| --- | --- |

(a)

če je v tem obdobju fonogram zakonito objavljen, pravice potečejo najmanj 70 let po datumu prve zakonite objave. Če v obdobju iz prvega stavka ni bilo zakonite objave in se v tem času fonogram ne predvaja zakonito v javnosti, pravice potečejo najmanj 70 let po datumu prvega zakonitega predvajanja v javnosti;

| (b) | če 50 let po tem, ko je bil fonograf zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, proizvajalec fonograma ne ponudi za prodajo kopij fonograma v zadostni kakovosti ali javnosti ne omogoči dostopa do njih, lahko izvajalec prekine pogodbo, s katero je prenesel ali dodelil svoje pravice do posnetka svoje izvedbe proizvajalcu fonograma. |
| --- | --- |

(b)

če 50 let po tem, ko je bil fonograf zakonito izdan ali zakonito priobčen javnosti, proizvajalec fonograma ne ponudi za prodajo kopij fonograma v zadostni kakovosti ali javnosti ne omogoči dostopa do njih, lahko izvajalec prekine pogodbo, s katero je prenesel ali dodelil svoje pravice do posnetka svoje izvedbe proizvajalcu fonograma.

5.   Obdobje veljavnosti pravic radiodifuznih organizacij ni krajše od 50 let od prvega radiodifuznega oddajanja, ne glede na to, ali je to oddajanje žično ali brezžično, tudi po kablu ali prek satelita.

6.   Obdobje varstva iz tega člena začne teči prvega januarja tistega leta, ki sledi dogodku, s katerim je pravica nastala.

Člen 160

Varstvo tehnoloških ukrepov

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi ustrezno pravno varstvo proti izogibanju veljavnim tehnološkim ukrepom, kadar se oseba, ki se tem ukrepom izogiba, tega zaveda ali če obstajajo utemeljeni razlogi, da se tega zaveda.

2.   Vsaka od pogodbenic zagotovi ustrezno pravno varstvo proti proizvodnji, uvozu, distribuciji, prodaji, najemu, oglaševanju za prodajo ali najemu ali posedovanju za komercialne namene naprav, izdelkov ali komponent oziroma izvajanju storitev, ki:

| (a) | se promovirajo, oglašujejo ali tržijo z namenom izognitve veljavnim tehnološkim ukrepom; |
| --- | --- |

(a)

se promovirajo, oglašujejo ali tržijo z namenom izognitve veljavnim tehnološkim ukrepom;

| (b) | so le majhnega komercialnega pomena ali imajo le majhno uporabo razen izognitve veljavnim tehnološkim ukrepom ali |
| --- | --- |

(b)

so le majhnega komercialnega pomena ali imajo le majhno uporabo razen izognitve veljavnim tehnološkim ukrepom ali

| (c) | so zlasti načrtovani, izdelani, prirejeni ali se izvajajo za namene omogočanja ali olajševanja izogibanja veljavnim tehnološkim ukrepom. |
| --- | --- |

(c)

so zlasti načrtovani, izdelani, prirejeni ali se izvajajo za namene omogočanja ali olajševanja izogibanja veljavnim tehnološkim ukrepom.

3.   V tem sporazumu izraz „tehnološki ukrep“ pomeni vsakršno tehnologijo, napravo ali komponento, ki je ob običajnem obratovanju namenjena preprečevanju ali omejevanju dejanj v zvezi z deli ali drugimi vsebinami, ki jih ni dovolil imetnik avtorskih ali katerih koli sorodnih pravic, kot je določeno v domačem pravu. Tehnološki ukrepi se štejejo za veljavne, kadar uporabo dela ali drugih zaščitenih vsebin nadzorujejo imetniki pravic z nadzorom dostopa ali varnostnim postopkom, kot je kodiranje, šifriranje ali drugo preoblikovanje dela oziroma vsebine, ali z mehanizmom za nadzor kopiranja, ki doseže cilj varstva.

Člen 161

Varstvo podatkov za upravljanje pravic

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi ustrezno pravno varstvo proti vsaki osebi, ki nepooblaščeno stori katero koli od naslednjih dejanj:

| (a) | odstrani ali spremeni kateri koli elektronski podatek za upravljanje pravic ali |
| --- | --- |

(a)

odstrani ali spremeni kateri koli elektronski podatek za upravljanje pravic ali

| (b) | distribuira, uvaža za distribucijo, razširja, predvaja ali objavi v javnosti dela ali druge vsebine, varovane v skladu s tem sporazumom, s katerih so bili nepooblaščeno odstranjeni ali na katerih so bili nepooblaščeno spremenjeni elektronski podatki za upravljanje pravic, |
| --- | --- |

(b)

distribuira, uvaža za distribucijo, razširja, predvaja ali objavi v javnosti dela ali druge vsebine, varovane v skladu s tem sporazumom, s katerih so bili nepooblaščeno odstranjeni ali na katerih so bili nepooblaščeno spremenjeni elektronski podatki za upravljanje pravic,

če se taka oseba zaveda oziroma če obstaja utemeljen razlog, da se zaveda, da s takim ravnanjem povzroča, omogoča, olajšuje ali prikriva kršitev avtorskih ali sorodnih pravic, kot je določeno z domačim pravom.

2.   V tem poglavju izraz „podatki za upravljanje pravic“ pomeni vsakršne podatke, ki jih predloži imetnik pravic in ki opredeljujejo delo ali druge vsebine, ki so zaščitene s tem poglavjem, avtorja ali katerega koli drugega imetnika pravic, ali podatke o pogojih uporabe dela ali druge vsebine ter kakršne koli številke ali kode, ki predstavljajo take podatke. Odstavek 1 se uporablja, ko je kateri koli od teh podatkov povezan s kopijo dela ali drugih vsebin iz tega sporazuma, ki so zaščiteni s tem poglavjem, ali pa se zdi, da je povezan s predvajanjem teh del ali vsebin javnosti.

Člen 162

Izjeme in omejitve

1.   Vsaka od pogodbenic lahko v skladu s konvencijami in mednarodnimi pogodbami, katerih podpisnica je, določi omejitve ali izjeme glede pravic iz členov 154–159 tega sporazuma, vendar le v nekaterih posebnih primerih, ki niso v nasprotju z običajno uporabo zaščitenih vsebin in ne posegajo nerazumno v zakonite interese imetnikov pravic.

2.   Vsaka od pogodbenic določi, da je začasno reproduciranje dela ali vsebin iz členov 155–158 tega sporazuma, ki je predhodno ali spremljevalno ter sestavni in bistveni del tehnološkega procesa in katerega edini namen je omogočiti:

| (a) | prenos po omrežju med tretjimi osebami po posredniku, ali |
| --- | --- |

(a)

prenos po omrežju med tretjimi osebami po posredniku, ali

| (b) | zakonito uporabo dela ali drugih zaščitenih vsebin ter ki nima neodvisnega ekonomskega pomena, izvzeto iz pravice reproduciranja iz členov 155– 158 tega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

zakonito uporabo dela ali drugih zaščitenih vsebin ter ki nima neodvisnega ekonomskega pomena, izvzeto iz pravice reproduciranja iz členov 155– 158 tega sporazuma.

Člen 163

Sledna pravica umetnikov pri umetniških delih

1.   Vsaka od pogodbenic v korist avtorja originalnega umetniškega dela določi sledno pravico, ki je opredeljena kot neodtujljiva pravica, ki se ji ni mogoče odpovedati, niti vnaprej, v skladu s katero avtor ob vsaki nadaljnji prodaji dela prejme nadomestilo, ki temelji na prodajni ceni, po tem ko je avtor prvič prenesel delo.

2.   Pravica iz odstavka 1 se uporablja za vse nadaljnje prodaje, v katere so kot prodajalci, kupci ali posredniki vključeni strokovnjaki na umetniškem trgu, kot so prodajni saloni, umetniške galerije in drugi trgovci z umetninami.

3.   Vsaka od pogodbenic lahko določi, da se pravica iz odstavka 1 ne uporablja pri nadaljnjih prodajah, če je prodajalec dobil delo neposredno od avtorja manj kot tri leta pred ponovno prodajo in če prodajna cena ne presega določenega minimalnega zneska.

4.   Nadomestilo plača prodajalec. Vsaka od pogodbenic lahko določi, da je za plačilo nadomestila odgovorna ena od fizičnih ali pravnih oseb iz odstavka 2, ki ni kupec, ali si odgovornost za plačilo nadomestila deli s kupcem.

5.   Zagotovljeno varstvo se lahko uveljavlja v obsegu, ki ga dopušča pogodbenica, kjer se uveljavlja. Postopek za pobiranje in zneski se določijo z domačim pravom.

Člen 164

Sodelovanje na področju kolektivnega upravljanja pravic

Pogodbenici si prizadevata spodbujati dialog in sodelovanje med svojima družbama za kolektivno upravljanje z namenom spodbujanja dostopnosti del in drugih zaščitenih vsebin ter prenosa nadomestil za uporabo takih del ali drugih zaščitenih vsebin.

Pododdelek 2

Blagovne znamke

Člen 165

Mednarodni sporazumi

Pogodbenici ponovno potrjujeta zavezanost:

| (a) | Protokolu k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk ter |
| --- | --- |

(a)

Protokolu k Madridskemu sporazumu o mednarodnem registriranju znamk ter

| (b) | Niškemu aranžmaju o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk. |
| --- | --- |

(b)

Niškemu aranžmaju o mednarodni klasifikaciji proizvodov in storitev zaradi registracije znamk.

Člen 166

Postopek registracije

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi sistem registracije blagovnih znamk, v okviru katerega je vsak dokončen negativen sklep, ki ga sprejme ustrezen urad za blagovne znamke, ustrezno utemeljen in se pisno posreduje vložniku.

2.   Vsaka od pogodbenic zagotovi možnost nasprotovanja zahtevkom za blagovne znamke. Taki postopki nasprotovanja so kontradiktorni.

3.   Vsaka od pogodbenic zagotovi javno dostopno elektronsko podatkovno bazo zahtevkov za blagovne znamke in njihovih registracij.

Člen 167

Sloveče blagovne znamke

Vsaka od pogodbenic izvaja člen 6a Pariške konvencije ter člen 16(2) in (3) Sporazuma TRIPS v zvezi z varstvom slovečih blagovnih znamk ter lahko upošteva skupno priporočilo o določbah glede varstva slovečih znamk, ki sta ga sprejeli Skupščina Pariške unije za varstvo industrijske lastnine in Generalna skupščina Svetovne organizacije za intelektualno lastnino (WIPO) v štiriintridesetem krogu sej skupščin držav članic WIPO (september 1999).

Člen 168

Izjeme glede pravic, dodeljenih z blagovno znamko

Vsaka od pogodbenic zagotovi omejene izjeme glede pravic, dodeljenih z blagovno znamko, na primer pošteno uporabo opisnih izrazov, zaščito geografskih označb, kot je določena v členu 176, ali druge omejene izjeme, ki upoštevajo zakonite interese imetnika blagovne znamke in tretjih oseb.

Pododdelek 3

Geografske označbe

Člen 169

Področje uporabe

1.   Ta pododdelek se uporablja za priznavanje in zaščito geografskih označb s poreklom na ozemlju pogodbenic.

2.   Da je geografska označba ene pogodbenice zaščitena s strani druge pogodbenice, obsega proizvode, ki so vključeni v področje uporabe zakonodaje te pogodbenice iz člena 170 tega sporazuma.

Člen 170

Uveljavljene geografske označbe

1.   Unija po proučitvi zakona Gruzije o označbah porekla in geografskih označbah blaga, sprejetega 22. avgusta 1999, ugotavlja, da je navedeni zakon v skladu z elementi iz Priloge XVII-A k temu sporazumu.

2.   Gruzija po proučitvi Uredbe Sveta (EGS) št. 1601/91 z dne 10. junija 1991 o določitvi splošnih pravil za opredelitev, opis in predstavitev aromatiziranih vin, aromatiziranih pijač na osnovi vina in aromatiziranih mešanih pijač iz vinskih proizvodov, Uredbe Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila, skupaj z njenimi izvedbenimi pravili, za registracijo, nadzor in zaščito geografskih označb kmetijskih proizvodov in živil v Evropski uniji, oddelka I poglavja I naslova II dela II Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) ter Uredbe (ES) št. 110/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o opredelitvi, opisu, predstavitvi, označevanju in zaščiti geografskih označb žganih pijač ugotavlja, da so navedeni zakoni, predpisi in postopki v skladu z elementi iz Priloge XVII-A k temu sporazumu.

3.   Po končanem postopku ugovora v skladu z merili iz Priloge XVII-B k temu sporazumu ter po pregledu povzetka specifikacij kmetijskih proizvodov in živil, ki ustrezajo geografskim označbam Unije iz Priloge XVII-C k temu sporazumu in geografskim označbam za vina, aromatizirana vina in žgane pijače iz Priloge XVII-D k temu sporazumu, ki jih je Unija registrirala v skladu z zakonodajo iz odstavka 2 tega člena, bo Gruzija te geografske označbe zaščitila v skladu s stopnjo zaščite iz tega pododdelka.

4.   Po končanem postopku ugovora v skladu z merili iz Priloge XVII-B k temu sporazumu ter po pregledu povzetka specifikacij kmetijskih proizvodov in živil, ki ustrezajo geografskim označbam Gruzije iz Priloge XVII-C k temu sporazumu in geografskim označbam za vina, aromatizirana vina in žgane pijače iz Priloge XVII-D k temu sporazumu, ki jih je Gruzija registrirala v skladu z zakonodajo iz odstavka 1, bo Unija te geografske označbe zaščitila v skladu s stopnjo zaščite iz tega pododdelka.

5.   Sklepi skupnega odbora, ustanovljenega s členom 11 Sporazuma med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila v zvezi s spremembo prilog III in IV k navedenemu sporazumu, sprejetimi pred začetkom veljavnosti tega sporazuma, se štejejo za sklepe Pododbora za geografske označbe, geografske označbe, dodane označbam iz prilog III in IV k navedenemu sporazumu, pa štejejo za del prilog XVII-C in XVII-D tega sporazuma. V skladu s tem pogodbenici navedene geografske označbe zaščitita kot uveljavljene geografske označbe v skladu s tem sporazumom.

Člen 171

Dodajanje novih geografskih označb

1.   Pogodbenici se strinjata, da lahko po končanem postopku ugovora in pregledu geografskih označb iz člena 170(3) in (4) tega sporazuma, s katerima sta zadovoljni obe, dodajata nove geografske označbe, ki jih je treba zaščititi, v Prilogi XVII-C in Prilogi XVII-D k temu sporazumu v skladu s postopkom iz člena 179(3) tega sporazuma.

2.   Pogodbenici ni treba registrirati imena kot geografsko označbo, kadar je v nasprotju z imenom rastlinske sorte ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda.

Člen 172

Obseg zaščite geografskih označb

1.   Geografske označbe iz prilog XVII-C in XVII-D k temu sporazumu, vključno s tistimi, ki se dodajo na podlagi člena 171 tega sporazuma, se zaščitijo pred:

| (a) | vsako neposredno ali posredno komercialno rabo zaščitenega imena:






  (i) | za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

vsako neposredno ali posredno komercialno rabo zaščitenega imena:

(i)

za primerljive proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda za zaščiteno ime, ali

| (ii) | če taka raba izkorišča sloves geografske označbe; |
| --- | --- |

(ii)

če taka raba izkorišča sloves geografske označbe;

| (b) | kakršno koli zlorabo, ponaredkom ali navedbo (28), tudi če je pravo poreklo proizvoda navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno ali uporabljeno skupaj z izrazi kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „izdelano v“, „ponaredek“, „okus“, „podoben“ ali podobno; |
| --- | --- |

(b)

kakršno koli zlorabo, ponaredkom ali navedbo (28), tudi če je pravo poreklo proizvoda navedeno ali če je zaščiteno ime prevedeno ali uporabljeno skupaj z izrazi kot so „vrsta“, „tip“, „metoda“, „izdelano v“, „ponaredek“, „okus“, „podoben“ ali podobno;

| (c) | vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo glede izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in na pakiranju proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu; |
| --- | --- |

(c)

vsako drugo napačno ali zavajajočo označbo glede izvora, porekla, značaja ali bistvenih lastnosti proizvoda na notranji ali zunanji strani embalaže, v reklamnem gradivu ali dokumentih v zvezi z zadevnim proizvodom in na pakiranju proizvoda v embalažo, ki lahko ustvari napačen vtis o njegovem poreklu;

| (d) | vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla proizvoda. |
| --- | --- |

(d)

vsako drugo prakso, ki lahko potrošnike zavede glede pravega porekla proizvoda.

2.   Če so geografske označbe v celoti ali delno enakozvočne, se zaščita odobri za vsako označbo, pod pogojem, da so se uporabile v dobri veri, in ob upoštevanju lokalne in tradicionalne rabe ter dejanske nevarnosti zamenjave. Brez poseganja v člen 23 Sporazuma TRIPS pogodbenici skupaj določita praktične pogoje uporabe, pod katerimi se enakozvočne geografske označbe med seboj razlikujejo, ob upoštevanju potrebe po zagotavljanju enake obravnave zadevnih proizvajalcev in preprečevanju zavajanja potrošnikov. Enakozvočnica, zaradi katere potrošnik napačno meni, da proizvodi prihajajo z drugega ozemlja, se ne registrira, čeprav ime točno ustreza zadevnemu ozemlju, regiji ali kraju porekla zadevnih izdelkov.

3.   Kadar ena od pogodbenic v okviru pogajanj s tretjo državo predlaga zaščito geografske označbe tretje države in je to ime enakozvočnica geografske označbe druge pogodbenice, je treba slednjo obvestiti in ji dati priložnost, da predloži svoje pripombe, preden se ime zaščiti.

4.   Ta pododdelek pogodbenice ne zavezuje, da bi morala zaščititi geografsko označbo druge pogodbenice, ki ni ali ni več zaščitena v državi porekla. Pogodbenici se obvestita, če geografska označba v državi porekla ni več zaščitena.

Člen 173

Zaščita prečrkovanja geografskih označb

1.   Geografske označbe, ki so na podlagi tega pododdelka zaščitene v gruzijski pisavi in drugih nelatiničnih pisavah, ki se uradno uporabljajo v državah članicah EU, se zaščitijo skupaj z njihovim prečrkovanjem v latinico. To prečrkovanje se pri zadevnih proizvodih lahko uporablja tudi za namene označevanja.

2.   Podobno se geografske označbe, ki so na podlagi tega pododstavka zaščitene v latinici, zaščitijo skupaj z njihovim prečrkovanjem v gruzijsko pisavo in druge nelatinične pisave, ki se uradno uporabljajo v državah članicah EU. To prečrkovanje se pri zadevnih proizvodih lahko uporablja tudi za namene označevanja.

Člen 174

Pravica do uporabe geografskih označb

1.   Ime, zaščiteno na podlagi tega pododdelka, lahko uporablja vsak gospodarski subjekt, ki trži kmetijske proizvode, živila, vina, aromatizirana vina ali žgane pijače, ki so v skladu z ustrezno specifikacijo.

2.   Ko je geografska označba zaščitena na podlagi tega pododdelka, se za uporabo takega zaščitenega imena ne smejo zahtevati registracija uporabnikov ali dodatne pristojbine.

Člen 175

Uveljavljanje zaščite

Pogodbenici uveljavljata zaščito iz členov 170 do 174 tega sporazuma z ustreznimi upravnimi ukrepi javnih organov. Tako zaščito uveljavita tudi na zahtevo zainteresirane strani.

Člen 176

Razmerje do blagovnih znamk

1.   Pogodbenici zavrneta registracijo oziroma samodejno ali na zahtevo katere koli zainteresirane strani v skladu z zakonodajo vsake od pogodbenic prekličeta blagovno znamko, ki ustreza kateri koli od situacij iz člena 172(1) tega sporazuma v zvezi z zaščitenimi geografskimi označbami za podobne proizvode, pod pogojem, da je bil zahtevek za registracijo blagovne znamke predložen po datumu vloge za zaščito geografske označbe na zadevnem ozemlju.

2.   Za geografske označbe iz člena 170 tega sporazuma je datum vloge za zaščito 1. april 2012.

3.   Za geografske označbe iz člena 171 tega sporazuma je datum vloge za zaščito datum predložitve zahtevka za zaščito geografske označbe drugi pogodbenici.

4.   Pogodbenici nista zavezani k zaščiti geografske označbe, kadar bi lahko zaščita glede na ugledno ali dobro znano blagovno znamko zavedla potrošnika glede resničnega porekla proizvoda.

5.   Brez poseganja v odstavek 4 tega člena pogodbenici zaščitita geografske označbe tudi, kadar obstaja predhodna blagovna znamka. Predhodna blagovna znamka pomeni blagovno znamko, katere uporaba ustreza eni od situacij iz člena 172(1) tega sporazuma in ki je bila prijavljena, registrirana ali, če to možnost določa zadevna zakonodaja, uveljavljena z uporabo na ozemlju ene od pogodbenic pred datumom, na katerega se vloga za zaščito geografske označbe na podlagi tega pododdelka predloži drugi pogodbenici. Taka blagovna znamka se lahko še naprej uporablja in obnavlja ne glede na zaščito geografske označbe, pod pogojem, da v zakonodaji pogodbenic o blagovnih znamkah ne obstajajo razlogi za neveljavnost ali preklic blagovne znamke.

Člen 177

Splošna pravila

1.   Ta pododdelek se uporablja brez poseganja v pravice in dolžnosti pogodbenic v skladu s Sporazumom STO.

2.   Uvoz, izvoz in trženje proizvodov iz členov 170 in 171 tega sporazuma se izvajajo v skladu z zakoni in drugimi predpisi, ki se uporabljajo na ozemlju pogodbenice uvoznice.

3.   Vse zadeve v zvezi s tehničnim specifikacijami registriranih imen se obravnavajo v pododboru, ustanovljenem s členom 179 tega sporazuma.

4.   Geografske označbe, ki so zaščitene na podlagi tega pododdelka, lahko prekliče le pogodbenica, v kateri ima proizvod poreklo.

5.   Specifikacija proizvoda iz tega pododdelka je specifikacija, ki jo odobrijo organi pogodbenice na ozemlju, na katerem ima izdelek poreklo, vključno s kakršnimi koli odobrenimi spremembami specifikacije.

Člen 178

Sodelovanje in preglednost

1.   Pogodbenici neposredno ali prek Pododbora za geografske označbe, ustanovljenega v skladu s členom 179 tega sporazuma, ohranjata stike glede vseh zadev v zvezi z izvajanjem in delovanjem tega pododdelka. Zlasti lahko ena od pogodbenic od druge pogodbenice zahteva informacije v zvezi s specifikacijami izdelkov in njihovimi spremembami ter v zvezi s kontaktnimi točkami za zagotavljanje nadzora.

2.   Vsaka od pogodbenic lahko objavi specifikacije izdelkov ali njihove povzetke ter kontaktne točke za zagotavljanje nadzora, ki ustrezajo geografskim označbam druge pogodbenice, zaščitenim na podlagi tega člena.

Člen 179

Pododbor za geografske označbe

1.   Ustanovi se Pododbor za geografske označbe. Sestavljajo ga predstavniki Unije in Gruzije, njegov namen pa je spremljanje razvoja tega pododdelka ter krepitev sodelovanja in dialoga v zvezi z geografskimi označbami. Poroča Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma.

2.   Pododbor za geografske označbe sprejema sklepe soglasno. Določi tudi svoj poslovnik. Sestane se na zahtevo katere koli od pogodbenic, izmenično v EU in Gruziji, v času, na kraju in na način (ki lahko vključuje videokonferenco), ki jih skupaj določita pogodbenici, vendar najpozneje 90 dni po zahtevi.

3.   Pododbor za geografske označbe prav tako poskrbi za ustrezno delovanje tega pododdelka in lahko prouči vsa vprašanja v zvezi z njegovim izvajanjem in delovanjem. Zlasti je pristojen za:

| (a) | spremembe člena 170(1) in (2) tega sporazuma, kar zadeva sklicevanje na veljavno zakonodajo pogodbenic; |
| --- | --- |

(a)

spremembe člena 170(1) in (2) tega sporazuma, kar zadeva sklicevanje na veljavno zakonodajo pogodbenic;

| (b) | spremembe prilog XVII-C in XVII-D k temu sporazumu, kar zadeva geografske označbe; |
| --- | --- |

(b)

spremembe prilog XVII-C in XVII-D k temu sporazumu, kar zadeva geografske označbe;

| (c) | izmenjavo informacij o razvoju zakonodaje in politike v zvezi z geografskimi označbami ter o katerem koli vprašanju skupnega interesa na področju geografskih označb; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo informacij o razvoju zakonodaje in politike v zvezi z geografskimi označbami ter o katerem koli vprašanju skupnega interesa na področju geografskih označb;

| (d) | izmenjavo informacij o geografskih označbah, da se prouči njihova zaščita v skladu s tem pododdelkom. |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo informacij o geografskih označbah, da se prouči njihova zaščita v skladu s tem pododdelkom.

Pododdelek 4

Vzorci in modeli

Člen 180

Mednarodni sporazumi

Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost Ženevskemu aktu Haaškega sporazuma o mednarodni registraciji modelov iz leta 1999.

Člen 181

Zaščita registriranih vzorcev ali modelov

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi zaščito neodvisno ustvarjenih vzorcev ali modelov, ki so novi in originalni (29). Ta zaščita se zagotovi z registracijo, ki imetniku registriranega vzorca ali modela zagotovi izključne pravice v skladu z določbami tega člena.

2.   Za vzorce ali modele, uporabljene na izdelku, ki predstavlja sestavni del kompleksnega izdelka, ali vgrajene vanj, velja, da so novi in originalni le v naslednjih primerih:

| (a) | če sestavni del, potem ko je vgrajen v kompleksen izdelek, ob normalni uporabi slednjega ostane viden; |
| --- | --- |

(a)

če sestavni del, potem ko je vgrajen v kompleksen izdelek, ob normalni uporabi slednjega ostane viden;

| (b) | če vidne značilnosti sestavnega dela same po sebi izpolnjujejo pogoje glede novosti in originalnosti. |
| --- | --- |

(b)

če vidne značilnosti sestavnega dela same po sebi izpolnjujejo pogoje glede novosti in originalnosti.

3.   „Normalna uporaba“ v točki (a) odstavka 2 pomeni uporabo pri končnem uporabniku, ki izključuje vzdrževanje, servisiranje ali popravilo.

4.   Imetnik registriranega vzorca ali modela ima pravico tretjim osebam, ki nimajo lastnikove privolitve, preprečiti vsaj izdelavo, ponudbo za prodajo, prodajo, uvoz, izvoz, skladiščenje ali uporabo izdelkov, ki nosijo ali vsebujejo zaščiteni vzorec ali model, ko so taka dejanja opravljena v komercialne namene, neupravičeno škodijo običajni uporabi vzorca ali modela oziroma niso skladna s prakso pravične trgovine.

5.   Obdobje zaščite traja 25 let, in sicer od datuma vložitve zahtevka za registracijo ali datuma, določenega v skladu s Haaškim sporazumom o mednarodnem depozitu industrijskih vzorcev in modelov, brez poseganja v Pariško konvencijo.

Člen 182

Izjeme in izključitve

1.   Vsaka od pogodbenic lahko določi omejene izjeme pri zaščiti vzorcev ali modelov, če take izjeme niso v nerazumnem nasprotju z običajno uporabo zaščitenih vzorcev ali modelov in ne posegajo nerazumno v pravne interese lastnika zaščitenega vzorca ali modela, ob upoštevanju zakonitih interesov tretjih oseb.

2.   Zaščita vzorcev ali modelov se ne prenese na vzorce ali modele, ki jih v osnovi narekujejo tehnični ali funkcionalni vidiki. Zlasti pravica v zvezi z vzorcem ali modelom ne izvira iz pojavne oblike izdelka, ki mora biti reproducirana v natančno isti obliki in dimenzijah, zato da bi bilo mogoče izdelek, v katerega je vzorec ali model vgrajen ali na katerem se vzorec ali model uporablja, mehansko povezati z drugim izdelkom ali ga namestiti vanj, okrog njega ali ob njega, tako da lahko vsak izdelek opravlja svojo funkcijo.

Člen 183

Povezava z avtorskimi pravicami

Vzorec ali model je prav tako upravičen do zaščite po zakonu o avtorskih pravicah pogodbenice od datuma, ko je bil ustvarjen ali določen v kateri koli obliki. Obseg take zaščite in pogoje, pod katerimi se odobri, vključno s stopnjo zahtevane izvirnosti, določi vsaka pogodbenica.

Pododdelek 5

Patenti

Člen 184

Mednarodni sporazumi

Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezanost Pogodbi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino o sodelovanju na področju patentov.

Člen 185

Patenti in javno zdravje

1.   Pogodbenici priznavata pomen Deklaracije ministrske konference STO o Sporazumu TRIPS in javnem zdravju, ki je bila sprejeta 14. novembra 2001.

2.   Pogodbenici spoštujeta sklep Generalnega sveta STO z dne 30. avgusta 2003 glede odstavka 6 deklaracije iz odstavka 1 tega člena ter prispevata k njegovemu izvajanju.

Člen 186

Dodatni varstveni certifikat

1.   Pogodbenici priznavata, da je za zdravila in fitofarmacevtska sredstva, zaščitena s patentom na njunih ozemljih, potreben postopek upravne odobritve, preden so dana na njuna trga. Priznavata, da se lahko zaradi obdobja, ki preteče od vložitve patentne prijave do prve odobritve dajanja izdelka na njuna trga, kot ga v ta namen opredeljuje ustrezna nacionalna zakonodaja, skrajša obdobje dejanskega patentnega varstva.

2.   Vsaka od pogodbenic za zdravila ali fitofarmacevtska sredstva, ki so zaščitena s patentom in za katera je potreben postopek upravne odobritve, določi dodatno obdobje varstva, ki je enako obdobju iz drugega stavka odstavka 1, skrajšanemu za obdobje petih let.

3.   Ne glede na odstavek 2 nadaljnje obdobje zaščite ne sme presegati pet let.

4.   Za zdravila, za katera so bile izvedene pediatrične raziskave, katerih rezultati so razvidni iz informacij o zdravilu, pogodbenici obdobje zaščite iz odstavka 2 podaljšata za nadaljnjih šest mesecev.

Člen 187

Varstvo podatkov, predloženih za pridobitev dovoljenja za trženje za zdravila (30)

1.   Pogodbenici izvajata celovit sistem za zagotavljanje zaupnosti, nerazkritja in neuporabe podatkov, predloženih za namene pridobitve dovoljenja za dajanje zdravila na trg.

2.   Vsaka od pogodbenic v svoji zakonodaji zagotovi, da vsakršni podatki, predloženi za pridobitev dovoljenja za dajanje zdravila na trg, ostanejo zaupni, se ne razkrijejo tretjim osebam in so zaščiteni pred nepošteno trgovinsko obravnavo.

3.   V ta namen nobena od pogodbenic v obdobju vsaj šest let od datuma prve odobritve zdravila v eni od pogodbenic ne dovoli drugim vložnikom, da bi tržili enak ali podoben izdelek na podlagi dovoljenja za trženje, dodeljenega vložniku, ki je predložil podatke o preskusih in študijah, razen če da vložnik, ki je predložil podatke o preskusih in študijah, privoljenje za to. V tem obdobju se podatki o preskusih in študije, predloženi za prvo odobritev, ne uporabijo v korist nobenega od poznejših vložnikov, ki želijo pridobiti dovoljenje za trženje zdravila, razen če prvi vložnik da privoljenje za to.

4.   Obdobje šest let iz odstavka 3 se podaljša za največ sedem let, če v prvih šestih letih po pridobitvi prvega dovoljenja imetnik pridobi dovoljenje za eno ali več novih terapevtskih indikacij, ki pomenijo pomembno klinično korist v primerjavi z obstoječimi terapijami.

5.   Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo o varstvu podatkov o zdravilih uskladila z zakonodajo Unije do datuma, ki ga določi Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot določa člen 408(4) tega sporazuma.

Člen 188

Varstvo podatkov za pridobitev dovoljenja za trženje za fitofarmacevtska sredstva

1.   Vsaka od pogodbenic pred izdajo dovoljenja za dajanje fitofarmacevtskih sredstev na trg določi zahteve glede njihove varnosti in učinkovitosti.

2.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da so podatki, ki jih vložnik posreduje prvič za pridobitev dovoljenja za trženje za fitofarmacevtska sredstva, zaščiteni pred nepošteno trgovinsko obravnavo in se ne uporabljajo v korist katere koli druge osebe, ki želi pridobiti dovoljenje za trženje, razen če se predloži dokazilo o izrecni privolitvi prvega imetnika.

3.   Poročilo o preizkusih ali študijah, ki se predloži prvič za pridobitev dovoljenja za trženje, mora izpolnjevati naslednje pogoje:

| (a) | namenjeno je odobritvi ali spremembi dovoljenja, da se dovoli uporaba na drugem pridelku, in |
| --- | --- |

(a)

namenjeno je odobritvi ali spremembi dovoljenja, da se dovoli uporaba na drugem pridelku, in

| (b) | potrjeno je kot skladno z načeli dobre laboratorijske prakse ali dobre preskusne prakse. |
| --- | --- |

(b)

potrjeno je kot skladno z načeli dobre laboratorijske prakse ali dobre preskusne prakse.

4.   Obdobje varstva podatkov mora trajati vsaj 10 let od datuma prvega dovoljenja za trženje na ozemlju zadevne pogodbenice.

Člen 189

Sorte rastlin

Pogodbenici zaščitita sorte rastlin v skladu z Mednarodno konvencijo za varstvo novih rastlinskih sort ter sodelujeta za spodbujanje in povečanje teh pravic.

Oddelek 3

Uveljavljanje pravic intelektualne lastnine

Člen 190

Splošne obveznosti

1.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje zaveze v okviru Sporazuma TRIPS, zlasti dela III, poleg tega pa bosta zagotovili dopolnilne ukrepe, postopke in korektivne ukrepe iz tega oddelka, potrebna za zagotavljanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine (31).

2.   Ti dopolnilni ukrepi, postopki in korektivni ukrepi morajo biti pošteni in pravični ter ne smejo biti po nepotrebnem zapleteni ali dragi ali določati nerazumnih rokov ali povzročati neupravičenih zamud.

3.   Ti dopolnilni in korektivni ukrepi morajo biti poleg tega učinkoviti, sorazmerni in odvračilni, uporabljajo pa se na način, ki omogoča preprečevanje ovir zakonitemu trgovanju in zagotavlja zaščito pred njihovo zlorabo.

Člen 191

Upravičeni vložniki

Vsaka od pogodbenic za osebe, ki imajo pravico zahtevati izvedbo ukrepov, postopkov in korektivnih ukrepov iz tega oddelka in iz dela III Sporazuma TRIPS, priznava:

| (a) | imetnike pravic intelektualne lastnine v skladu z določbami veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

(a)

imetnike pravic intelektualne lastnine v skladu z določbami veljavne zakonodaje;

| (b) | vse druge osebe, pooblaščene za uporabo teh pravic, zlasti imetnike licence, kolikor je to dovoljeno in v skladu z določbami veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

(b)

vse druge osebe, pooblaščene za uporabo teh pravic, zlasti imetnike licence, kolikor je to dovoljeno in v skladu z določbami veljavne zakonodaje;

| (c) | organe za upravljanje kolektivnih pravic intelektualne lastnine, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov pravic intelektualne lastnine, kolikor je to dovoljeno in v skladu z določbami veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

organe za upravljanje kolektivnih pravic intelektualne lastnine, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov pravic intelektualne lastnine, kolikor je to dovoljeno in v skladu z določbami veljavne zakonodaje;

| (d) | strokovne organe za obrambo, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov pravic intelektualne lastnine, kolikor je to dovoljeno in v skladu z določbami veljavne zakonodaje. |
| --- | --- |

(d)

strokovne organe za obrambo, ki se jim redno priznava pravica zastopanja imetnikov pravic intelektualne lastnine, kolikor je to dovoljeno in v skladu z določbami veljavne zakonodaje.

Pododdelek 1

Izvrševanje civilnopravnih ukrepov

Člen 192

Ukrepi za zavarovanje dokazov

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da lahko pristojni sodni organi še pred začetkom postopkov glede vsebine zadeve na predlog stranke, ki je v podporo svojim trditvam predložila razumno razpoložljive dokaze, da so bile njene pravice intelektualne lastnine kršene ali bodo kršene, odredijo takojšnje in učinkovite začasne ukrepe za zavarovanje zadevnih dokazov v zvezi z domnevno kršitvijo, ob upoštevanju zaščite zaupnih informacij.

2.   Taki ukrepi lahko vključujejo podroben opis, z odvzemom vzorcev ali brez njega, ali fizični zaseg blaga, ki je predmet domnevnih kršitev, ter v ustreznih primerih materialov in pripomočkov, ki se uporabljajo v proizvodnji in/ali distribuciji tega blaga, ter dokumentov, ki se nanašajo nanj. Navedeni ukrepi se, po potrebi brez zaslišanja druge strani, sprejmejo zlasti, kadar bi lahko bila zaradi kakršnega koli odlašanja povzročena nepopravljiva škoda imetniku pravice ali kadar obstaja očitno tveganje, da bodo dokazi uničeni.

3.   Kadar se sprejmejo ukrepi za zavarovanje dokazov brez zaslišanja druge stranke, se takoj obvesti prizadete stranke, in sicer najpozneje po izvedbi ukrepov.

Člen 193

Pravica do informacij

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da lahko pristojni sodni organi v okviru postopkov glede kršitve pravice intelektualne lastnine ter kot odgovor na utemeljeno in sorazmerno zahtevo tožnika odredijo, da informacije o poreklu in distribucijskih omrežjih blaga ali storitev, ki kršijo pravico intelektualne lastnine, posreduje kršitelj in/ali katera koli druga oseba:

| (a) | za katero se ugotovi, da ima v lasti blago, ki je predmet kršitev, v komercialno pomembnem obsegu; |
| --- | --- |

(a)

za katero se ugotovi, da ima v lasti blago, ki je predmet kršitev, v komercialno pomembnem obsegu;

| (b) | za katero se ugotovi, da v komercialno pomembnem obsegu uporablja storitve, ki so predmet kršitev; |
| --- | --- |

(b)

za katero se ugotovi, da v komercialno pomembnem obsegu uporablja storitve, ki so predmet kršitev;

| (c) | za katero se ugotovi, da v komercialno pomembnem obsegu opravlja storitve, ki se uporabljajo pri dejavnostih, ki so predmet kršitev, ali |
| --- | --- |

(c)

za katero se ugotovi, da v komercialno pomembnem obsegu opravlja storitve, ki se uporabljajo pri dejavnostih, ki so predmet kršitev, ali

| (d) | za katero se ugotovi, da proizvaja, izdeluje ali distribuira blago, ki je predmet kršitev, ali opravlja storitve, na podlagi informacij, ki jih zagotovi katera koli oseba iz točk (a), (b) ali (c). |
| --- | --- |

(d)

za katero se ugotovi, da proizvaja, izdeluje ali distribuira blago, ki je predmet kršitev, ali opravlja storitve, na podlagi informacij, ki jih zagotovi katera koli oseba iz točk (a), (b) ali (c).

2.   Podatki iz odstavka 1 po potrebi vključujejo:

| (a) | imena in naslove proizvajalcev, izdelovalcev, distributerjev, ponudnikov in drugih predhodnih imetnikov blaga ali storitev ter predvidenih trgovcev na debelo in drobno ter |
| --- | --- |

(a)

imena in naslove proizvajalcev, izdelovalcev, distributerjev, ponudnikov in drugih predhodnih imetnikov blaga ali storitev ter predvidenih trgovcev na debelo in drobno ter

| (b) | informacije o proizvedenih, izdelanih, dobavljenih, prejetih ali naročenih količinah ter ceni za zadevno blago ali storitve. |
| --- | --- |

(b)

informacije o proizvedenih, izdelanih, dobavljenih, prejetih ali naročenih količinah ter ceni za zadevno blago ali storitve.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v druge zakonske določbe, ki:

| (a) | imetniku pravice zagotavljajo pravice do prejemanja popolnejših informacij; |
| --- | --- |

(a)

imetniku pravice zagotavljajo pravice do prejemanja popolnejših informacij;

| (b) | urejajo uporabo informacij, sporočenih v skladu s tem členom, v civilnem ali kazenskem postopku; |
| --- | --- |

(b)

urejajo uporabo informacij, sporočenih v skladu s tem členom, v civilnem ali kazenskem postopku;

| (c) | urejajo odgovornost za zlorabo pravice do obveščenosti; |
| --- | --- |

(c)

urejajo odgovornost za zlorabo pravice do obveščenosti;

| (d) | omogočajo zavrnitev predložitve informacij, ki bi osebo iz odstavka 1 prisilile k priznanju sodelovanja ali sodelovanja njenih bližnjih sorodnikov pri kršitvi pravice intelektualne lastnine, ali |
| --- | --- |

(d)

omogočajo zavrnitev predložitve informacij, ki bi osebo iz odstavka 1 prisilile k priznanju sodelovanja ali sodelovanja njenih bližnjih sorodnikov pri kršitvi pravice intelektualne lastnine, ali

| (e) | urejajo varstvo zaupnosti virov informacij oziroma obdelavo osebnih podatkov. |
| --- | --- |

(e)

urejajo varstvo zaupnosti virov informacij oziroma obdelavo osebnih podatkov.

Člen 194

Začasni ukrepi

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da lahko sodni organi na zahtevo vložnika proti domnevnemu kršitelju izdajo začasno odredbo, da se preprečijo kakršne koli neizbežne kršitve pravice intelektualne lastnine, ali da začasno in po potrebi ob uvedbi periodične denarne kazni, kadar to določa domače pravo, prepovejo nadaljevanje domnevnih kršitev navedene pravice ali da tako nadaljevanje pogojijo z vložitvijo jamstva, katerega namen je zagotoviti nadomestilo imetniku pravice. Začasna odredba se lahko pod enakimi pogoji izda tudi zoper posrednika, čigar storitve uporablja tretja oseba in s tem krši pravico intelektualne lastnine.

2.   Začasna odredba se lahko izda tudi za zaseg ali vročitev blaga, za katerega se domneva, da krši pravico intelektualne lastnine, s čimer se prepreči vstop tega blaga na trgovinske poti oziroma njegov pretok po njih.

3.   V primeru domnevne kršitve v komercialnem obsegu pogodbenici zagotovita, da če vložnik dokaže, da utegnejo okoliščine ogroziti povračilo škode, lahko sodni organi odredijo preventivni zaseg premičnin in nepremičnin domnevnega kršitelja, vključno z blokiranjem njegovih bančnih računov in drugega premoženja. V ta namen lahko pristojni organi po potrebi zahtevajo dostop do bančnih, finančnih ali trgovinskih dokumentov, s katerimi razpolaga domnevni kršilec.

Člen 195

Ukrepi, ki izhajajo iz meritorne odločitve o zadevi

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da lahko pristojni sodni organi na zahtevo vložnika in brez vpliva na morebitno odškodnino, ki se dolguje imetniku pravice zaradi kršitve, in brez kakršnega koli nadomestila odredijo vsaj dokončno odstranitev blaga, za katero je bilo ugotovljeno, da krši pravice intelektualne lastnine, iz trgovinskih tokov ali njegovo uničenje. Po potrebi lahko pristojni sodni organi odredijo tudi uničenje snovi in pripomočkov, ki se uporabljajo zlasti za oblikovanje ali izdelavo navedenega blaga.

2.   Sodni organi pogodbenic so pooblaščeni, da odredijo, da se ukrepi izvedejo na stroške kršitelja, razen če ni posebnih razlogov proti temu.

3.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da kadar se sprejme sodba, ki ugotavlja kršitev pravice intelektualne lastnine, lahko sodni organi zoper kršitelja ali morebitnega posrednika, čigar storitve uporablja tretja oseba in s tem krši pravico intelektualne lastnine, izdajo sodno odredbo, katere cilj je prepoved nadaljevanja kršitve.

4.   Pogodbenici lahko določita, da lahko pristojni sodni organi v ustreznih primerih in na zahtevo osebe, za katero bodo verjetno veljali ukrepi iz tega člena, namesto uporabe ukrepov iz tega člena odredijo plačilo denarnega nadomestila oškodovani strani, če ta oseba ni ravnala namerno in iz malomarnosti, če bi ji uporaba zadevnih ukrepov povzročila nesorazmerno škodo in če se oškodovani strani denarno nadomestilo zdi razumno zadovoljivo.

Člen 196

Odškodnina

1.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da sodni organi na vlogo oškodovane stranke odredijo kršitelju, ki je vedel ali je imel utemeljene razloge, da bi vedel, da sodeluje v dejavnosti, ki je predmet kršitve, da plača imetniku pravice odškodnino, ki ustreza dejanski škodi, ki jo je imetnik pravice utrpel zaradi kršitve. Ko sodni organi določajo odškodnino:

| (a) | upoštevajo vse ustrezne vidike, kot so negativne gospodarske posledice, vključno z izgubljenim dobičkom, ki ga je utrpela oškodovana stran, morebitnim nepoštenim dobičkom, ki ga je ustvaril kršitelj, in v ustreznih primerih vključno z drugimi elementi, razen gospodarskih dejavnikov, kot je nepremoženjska škoda, ki je imetniku pravice povzročena s kršitvijo, ali |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo vse ustrezne vidike, kot so negativne gospodarske posledice, vključno z izgubljenim dobičkom, ki ga je utrpela oškodovana stran, morebitnim nepoštenim dobičkom, ki ga je ustvaril kršitelj, in v ustreznih primerih vključno z drugimi elementi, razen gospodarskih dejavnikov, kot je nepremoženjska škoda, ki je imetniku pravice povzročena s kršitvijo, ali

| (b) | lahko v ustreznih primerih kot drugo možnost za pododstavek (a) določijo odškodnino kot enkraten znesek na podlagi elementov, kot je najmanj znesek nadomestil ali pristojbin, ki bi jih kršitelj dolgoval, če bi zahteval dovoljenje za uporabo zadevne pravice intelektualne lastnine. |
| --- | --- |

(b)

lahko v ustreznih primerih kot drugo možnost za pododstavek (a) določijo odškodnino kot enkraten znesek na podlagi elementov, kot je najmanj znesek nadomestil ali pristojbin, ki bi jih kršitelj dolgoval, če bi zahteval dovoljenje za uporabo zadevne pravice intelektualne lastnine.

2.   Kadar se kršitelj nevede ukvarja z dejavnostmi, ki so predmet kršitve, ali nima utemeljenih razlogov, da bi to vedel, lahko pogodbenici določita, da lahko sodni organi v korist oškodovane strani odredijo vračilo dobička ali plačilo odškodnine, ki je lahko določena vnaprej.

Člen 197

Pravni stroški

Vsaka od pogodbenic zagotovi, da utemeljene in sorazmerne pravne stroške ter druge izdatke uspešne strani praviloma krije neuspešna stran, razen če načela pravičnosti tega ne dovolijo in brez poseganja v izjeme, ki jih določajo domača postopkovna pravila.

Člen 198

Objava sodb

Vsaka od pogodbenic zagotovi, da lahko v sodnih postopkih, začetih zaradi kršitve pravice industrijske lastnine ali v sodnih postopkih, sproženih zaradi kršitve avtorskih pravic ali v obeh primerih sodni organi na zahtevo vložnika in na stroške kršitelja odredijo ustrezne ukrepe za razširjanje informacij v zvezi s sodno odločbo in njeno celotno ali delno objavo.

Člen 199

Domneva o avtorstvu ali lastništvu

Za namene uporabe ukrepov, postopkov in korektivnih ukrepov, predvidenih v tem pododdelku, velja:

| (a) | da za to, da oseba velja za avtorja literarnega ali umetniškega dela in da lahko začne postopek za ugotavljanje kršitev, zadostuje običajna navedba njenega imena na delu, če ni dokaza o nasprotnem; |
| --- | --- |

(a)

da za to, da oseba velja za avtorja literarnega ali umetniškega dela in da lahko začne postopek za ugotavljanje kršitev, zadostuje običajna navedba njenega imena na delu, če ni dokaza o nasprotnem;

| (b) | da se določba točke (a) smiselno uporablja za imetnike pravic, povezanih z avtorskimi pravicami, v zvezi z njihovo zaščiteno vsebino. |
| --- | --- |

(b)

da se določba točke (a) smiselno uporablja za imetnike pravic, povezanih z avtorskimi pravicami, v zvezi z njihovo zaščiteno vsebino.

Pododdelek 2

Druge določbe

Člen 200

Mejni ukrepi

1.   Brez poseganja v člen 75 tega sporazuma in Prilogo XIII k temu sporazumu ta člen določa splošna načela tega sporazuma, ki urejajo uveljavljanje pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov, ter obveznosti carinskih organov pogodbenic v zvezi s sodelovanjem.

2.   Pri izvajanju mejnih ukrepov za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine pogodbenici zagotovita skladnost s svojimi obveznostmi na podlagi Sporazuma GATT iz leta 1994 in Sporazuma TRIPS.

3.   Določbe o mejnih ukrepih iz tega člena so proceduralne narave. Določajo pogoje in postopke za ukrepe carinskih organov, če je blago, za katerega se domneva, da krši pravico intelektualne lastnine, pod carinskim nadzorom ali bi moralo biti pod carinskih nadzorom. Na noben način ne vplivajo na materialno pravo pogodbenic o intelektualni lastnini.

4.   Za lažje uveljavljanje pravic intelektualne lastnine carinski organi sprejmejo vrsto pristopov za prepoznavanje pošiljk, ki vsebujejo blago, za katerega se domneva, da krši pravico intelektualne lastnine. Ti pristopi vključujejo analitične metode, ki temeljijo med drugim na informacijah, ki jih zagotovijo imetniki pravic, zbranih obveščevalnih podatkih in pregledu tovora.

5.   Pogodbenici se strinjata, da bosta učinkovito izvajali člen 69 Sporazuma TRIPS v zvezi z mednarodno trgovino z blagom, za katerega se domneva, da krši pravice intelektualne lastnine. V ta namen pogodbenici vzpostavita in obveščata kontaktne točke v svojih carinskih upravah ter sta pripravljeni izmenjevati podatke in informacije o trgovini s takim blagom, ki zadeva obe pogodbenici. Še posebej pospešujeta izmenjavo informacij in sodelovanje med carinskimi organi glede trgovine z blagom s ponarejenimi znamkami in piratskim avtorskim blagom. Brez poseganja v določbe Protokola II o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah k temu sporazumu si carinski organi take informacije po potrebi izmenjajo hitro in ob upoštevanju zakonodaje pogodbenic o varstvu podatkov.

6.   Carinski organi vsake od pogodbenic na zahtevo ali na lastno pobudo sodelujejo, da carinskim organom druge pogodbenice zagotovijo ustrezne razpoložljive informacije, zlasti o blagu, ki je v tranzitu čez ozemlje zadevne pogodbenice in namenjeno v drugo pogodbenico (ali iz nje izhaja).

7.   Pododbor iz člena 74 tega sporazuma uredi vse potrebno v zvezi z izmenjavo podatkov in informacij iz tega člena.

8.   Za kršitve pravic intelektualne lastnine se uporablja Protokol II o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah k temu sporazumu, brez poseganja v načine sodelovanja, ki izhajajo iz uporabe odstavkov 5 do 7 tega člena.

9.   Pododbor iz člena 74 tega sporazuma deluje kot pododbor, odgovoren za ustrezno delovanje in izvajanje tega člena.

Člen 201

Kodeksi ravnanja

Pogodbenici spodbujata:

| (a) | pripravo kodeksov ravnanja s strani trgovinskih ali poklicnih združenj ali organizacij s ciljem prispevati k uveljavljanju pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(a)

pripravo kodeksov ravnanja s strani trgovinskih ali poklicnih združenj ali organizacij s ciljem prispevati k uveljavljanju pravic intelektualne lastnine;

| (b) | predložitev osnutkov kodeksov ravnanja in kakršnih koli ocen uporabe teh kodeksov ravnanja svojim pristojnim organom. |
| --- | --- |

(b)

predložitev osnutkov kodeksov ravnanja in kakršnih koli ocen uporabe teh kodeksov ravnanja svojim pristojnim organom.

Člen 202

Sodelovanje

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta z medsebojnim sodelovanjem podpirali izvajanje zavez in obveznosti iz tega poglavja.

2.   Področja sodelovanja lahko med drugim vključujejo naslednje:

| (a) | izmenjavo informacij o pravnih okvirih v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in zadevnih pravilih o varstvu in uveljavljanju; izmenjavo izkušenj pri zakonodajnem napredku na teh področjih; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij o pravnih okvirih v zvezi s pravicami intelektualne lastnine in zadevnih pravilih o varstvu in uveljavljanju; izmenjavo izkušenj pri zakonodajnem napredku na teh področjih;

| (b) | izmenjavo izkušenj in informacij o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo izkušenj in informacij o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine;

| (c) | izmenjavo izkušenj z izvrševanjem s strani carinskih, policijskih, upravnih in sodnih organov na centralni in podcentralni ravni; sodelovanje pri preprečevanju izvoza ponarejenega blaga, vključno s sodelovanjem z drugimi državami; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo izkušenj z izvrševanjem s strani carinskih, policijskih, upravnih in sodnih organov na centralni in podcentralni ravni; sodelovanje pri preprečevanju izvoza ponarejenega blaga, vključno s sodelovanjem z drugimi državami;

| (d) | krepitev zmogljivosti; izmenjavo in usposabljanje osebja; |
| --- | --- |

(d)

krepitev zmogljivosti; izmenjavo in usposabljanje osebja;

| (e) | spodbujanje in širjenje informacij o pravicah intelektualne lastnine, med drugim v poslovnih krogih in civilni družbi; ozaveščanje potrošnikov in imetnikov pravic; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje in širjenje informacij o pravicah intelektualne lastnine, med drugim v poslovnih krogih in civilni družbi; ozaveščanje potrošnikov in imetnikov pravic;

| (f) | spodbujanje institucionalnega sodelovanja, na primer med uradi za intelektualno lastnino; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje institucionalnega sodelovanja, na primer med uradi za intelektualno lastnino;

| (g) | aktivno spodbujanje ozaveščanja in izobraževanja splošne javnosti glede politik v zvezi s pravicami intelektualne lastnine: pripravo učinkovitih strategij za opredelitev ciljnih skupin in pripravo komunikacijskih programov za povečanje ozaveščenosti potrošnikov in medijev glede učinka kršitev pravic intelektualne lastnine, vključno s tveganjem za zdravje in varnost ter povezavo z organiziranim kriminalom. |
| --- | --- |

(g)

aktivno spodbujanje ozaveščanja in izobraževanja splošne javnosti glede politik v zvezi s pravicami intelektualne lastnine: pripravo učinkovitih strategij za opredelitev ciljnih skupin in pripravo komunikacijskih programov za povečanje ozaveščenosti potrošnikov in medijev glede učinka kršitev pravic intelektualne lastnine, vključno s tveganjem za zdravje in varnost ter povezavo z organiziranim kriminalom.

POGLAVJE 10

Konkurenca

Člen 203

Načela

Pogodbenici priznavata pomen svobodne in neizkrivljene konkurence v svojih trgovinskih odnosih. Pogodbenici priznavata, da lahko protikonkurenčne poslovne prakse in poseganje države (vključno s subvencijami) popačijo pravilno delovanje trgov in spodkopljejo koristi liberalizacije trgovine.

Člen 204

Zakonodaja o konkurenci in združitvah ter njeno izvajanje

1.   Vsaka od pogodbenic na svojem ozemlju izvaja celovito zakonodajo o konkurenci, ki učinkovito obravnava protikonkurenčne dogovore, usklajene prakse in protikonkurenčno enostransko ravnanje podjetij z dominantno tržno močjo ter zagotavlja učinkovit nadzor nad koncentracijami v izogib večjemu omejevanju učinkovite konkurence in zlorabi dominantnega položaja.

2.   Vsaka od pogodbenic ohrani organe, ki so pristojni in ustrezno opremljeni za učinkovito izvrševanje zakonodaje o konkurenci iz odstavka 1.

3.   Pogodbenici priznavata pomen pregledne, pravočasne in nediskriminatorne uporabe svoje zakonodaje o konkurenci ob upoštevanju načel poštenega postopka in pravice do obrambe zadevnih podjetij.

Člen 205

Državni monopoli, javna podjetja in podjetja s posebnimi ali izključnimi pravicami

1.   To poglavje pogodbenicama v ničemer ne preprečuje, da bi določili ali ohranjali državne monopole in državna podjetja ali podjetjem podelili posebne ali izključne pravice v skladu z ustrezno zakonodajo.

2.   Kar zadeva državne monopole komercialne narave, državna podjetja in podjetja s posebnimi ali izključnimi pravicami, vsaka od pogodbenic zagotovi, da za taka podjetja velja zakonodaja o konkurenci iz člena 204(1), kolikor uporaba te zakonodaje pravno ali dejansko ne ovira izvajanja posebnih nalog zadevnih podjetij, ki so v javnem interesu.

Člen 206

Subvencije

1.   V tem členu „subvencija“ pomeni ukrep, ki izpolnjuje pogoje iz člena 1 Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih, ne glede na to, ali se dodeli za proizvodnjo blaga ali opravljanje storitev, in je poseben v smislu člena 2 navedenega sporazuma.

2.   Vsaka od pogodbenic zagotovi preglednost na področju subvencij. V ta namen vsaka od pogodbenic drugi pogodbenici vsaki dve leti poroča o pravni podlagi, obliki, višini ali proračunu in, če je mogoče, prejemniku subvencije, ki jo dodeli njegova vlada ali javni organ v zvezi s proizvodnjo blaga. Šteje se, da je tako poročilo predloženo, če je vsaka od pogodbenic zadevne informacije objavila na javno dostopni spletni strani.

3.   Na zahtevo ene od pogodbenic druga pogodbenica takoj predloži informacije in se odzove na vprašanja v zvezi z določenimi subvencijami za opravljanje storitev.

Člen 207

Reševanje sporov

Za člene 203, 204 in 205 tega sporazuma se ne uporabljajo določbe mehanizma za reševanje sporov iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

Člen 208

Odnos s STO

Določbe tega poglavja ne posegajo v pravice in obveznosti pogodbenic na podlagi Sporazuma STO, zlasti Sporazuma o subvencijah in izravnalnih ukrepih in Dogovora o reševanju sporov.

Člen 209

Zaupnost

Za izmenjavo informacij iz tega poglavja pogodbenici v okviru svoje pristojnosti upoštevata omejitve, ki jih nalagata poklicna in poslovna tajnost.

POGLAVJE 11

Določbe v zvezi z energijo, povezane s trgovino

Člen 210

Opredelitev pojmov

V tem poglavju:

| (a) | „nosilci energije“ pomeni surovo nafto (oznaka HS: 27.09), zemeljski plin (oznaka HS: 27.11) in električno energijo (oznaka HS: 27.16); |
| --- | --- |

(a)

„nosilci energije“ pomeni surovo nafto (oznaka HS: 27.09), zemeljski plin (oznaka HS: 27.11) in električno energijo (oznaka HS: 27.16);

| (b) | „zmogljivosti za prenos energije“ pomeni visokotlačne prenosne plinovode, visokonapetostna omrežja in vode za prenos električne energije, vključno s povezovalnimi vodi za priključitev različnih prenosnih omrežij za plin ali električno energijo, prenosne naftovode za prenos surove nafte, železnice in druge fiksne zmogljivosti za tranzit nosilcev energije; |
| --- | --- |

(b)

„zmogljivosti za prenos energije“ pomeni visokotlačne prenosne plinovode, visokonapetostna omrežja in vode za prenos električne energije, vključno s povezovalnimi vodi za priključitev različnih prenosnih omrežij za plin ali električno energijo, prenosne naftovode za prenos surove nafte, železnice in druge fiksne zmogljivosti za tranzit nosilcev energije;

| (c) | „tranzit“ pomeni prenos nosilcev energije čez ozemlje pogodbenice, z ali brez pretovarjanja, skladiščenja, delitve tovora ali spremembe vrste prevoza, če je ta prenos le del celotne poti, ki se začne in konča čez mejo pogodbenice, čez ozemlje katere poteka prevoz; |
| --- | --- |

(c)

„tranzit“ pomeni prenos nosilcev energije čez ozemlje pogodbenice, z ali brez pretovarjanja, skladiščenja, delitve tovora ali spremembe vrste prevoza, če je ta prenos le del celotne poti, ki se začne in konča čez mejo pogodbenice, čez ozemlje katere poteka prevoz;

| (d) | „nepooblaščeni odvzem“ pomeni kakršno koli dejavnost, ki zajema nezakonit odvzem nosilcev energije z zmogljivosti za prenos električne energije. |
| --- | --- |

(d)

„nepooblaščeni odvzem“ pomeni kakršno koli dejavnost, ki zajema nezakonit odvzem nosilcev energije z zmogljivosti za prenos električne energije.

Člen 211

Tranzit

Pogodbenici zagotovita tranzit v skladu s svojimi mednarodnimi zavezami na podlagi določb sporazuma GATT iz leta 1994 in Pogodbe o energetski listini.

Člen 212

Nepooblaščen odvzem blaga v tranzitu

Vsaka od pogodbenic sprejme vse potrebne ukrepe, da prepove in prepreči nepooblaščen odvzem nosilcev energije v tranzitu čez njeno ozemlje s strani katerega koli subjekta, ki je pod njenim nadzorom ali jurisdikcijo.

Člen 213

Neprekinjen tranzit

1.   Pogodbenica ne odvzame od tranzita nosilcev energije čez svoje ozemlje in ne posega vanj na druge načine, razen če sta tak odvzem ali poseg posebej določena v pogodbi ali drugem sporazumu, ki ureja tak tranzit, ali če neprekinjeno delovanje zmogljivosti za prenos energije brez hitrih korektivnih ukrepov ustvarja nerazumno grožnjo za javno varnost, kulturno dediščino, zdravje, varnost ali okolje, pod pogojem, da ukrep ni izveden na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo ali prikrito omejevanje mednarodne trgovine.

2.   Pogodbenica, po katere ozemlju poteka tranzit nosilcev energije, v primeru spora glede kakršne koli zadeve v zvezi s pogodbenicama ali enim ali več subjekti, ki so pod nadzorom ali jurisdikcijo ene od pogodbenic, pred dokončanjem postopka za rešitev spora v okviru relevantne pogodbe ali nujnega postopka v skladu s Prilogo XVIII k temu sporazumu ali v skladu s poglavjem 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma ne prekine ali zmanjša tega tranzita niti ne dovoli nobenemu subjektu pod njenim nadzorom ali jurisdikcijo, vključno z državnim trgovinskim podjetjem, da bi prekinil ali zmanjšal ta tranzit, razen v okoliščinah iz odstavka 1.

3.   Pogodbenica ni odgovorna za prekinitev ali zmanjšanje tranzita v skladu s tem členom, če ni zmožna dobaviti nosilcev energije ali opraviti tranzita ali transporta nosilcev energije zaradi ukrepov, ki jih je mogoče pripisati tretji državi ali subjektu pod nadzorom ali jurisdikcijo tretje države.

Člen 214

Obveznosti glede tranzita za operaterje

Vsaka od pogodbenic zagotovi, da operaterji zmogljivosti za prenos energije sprejmejo potrebne ukrepe, da:

| (a) | se kar najbolj zmanjša tveganje nenamerne prekinitve ali zmanjšanja tranzita; |
| --- | --- |

(a)

se kar najbolj zmanjša tveganje nenamerne prekinitve ali zmanjšanja tranzita;

| (b) | se hitro obnovi normalno delovanje takšnega tranzita, ki je bil nenamerno prekinjen ali zmanjšan. |
| --- | --- |

(b)

se hitro obnovi normalno delovanje takšnega tranzita, ki je bil nenamerno prekinjen ali zmanjšan.

Člen 215

Regulativni organi

1.   Vsaka od pogodbenic določi neodvisne regulativne organe, pooblaščene za regulacijo trga s plinom in električno energijo. Ti regulativni organi so pravno ločeni in funkcionalno neodvisni od vseh ostalih javnih ali zasebnih podjetij, udeležencev na trgu ali operaterjev.

2.   Odločbe in postopki regulativnih organov so nepristranski za vse udeležence na trgu.

3.   Operater, ki ga zadeva katera koli odločba regulativnega organa, se ima pravico zoper njo pritožiti pri pritožbenem organu, ki je neodvisen od udeleženih strank. Kadar pritožbeni organ ni sodni organ, ima njegova odločba vedno pisno obrazložitev, poleg tega pa so njegove odločbe predmet presoje nepristranskega in neodvisnega sodnega organa. Odločbe pritožbenih organov se učinkovito izvršujejo.

Člen 216

Ureditev trgov

1.   Pogodbenici zagotovita, da so energetski trgi upravljani, da se dosežejo konkurenčni, varni in okoljsko trajnostni pogoji in ne diskriminirajo med podjetji, kar zadeva pravice ali obveznosti.

2.   Ne glede na odstavek 1 lahko pogodbenici podjetjem v splošnem gospodarskem pomenu naložita obveznosti, ki se lahko nanašajo na varnost, vključno z zanesljivostjo oskrbe, rednostjo, kakovostjo in cenami oskrbe ter varstvom okolja, vključno z energetsko učinkovitostjo, energijo iz obnovljivih virov in varovanjem podnebja. Te obveznosti so jasno opredeljene, pregledne, sorazmerne in preverljive.

3.   Če pogodbenica regulira cene, po katerih se zemeljski plin in električna energija prodajata na domačem trgu, ta pogodbenica zagotovi, da se metodologija, ki se uporabi za izračun regulirane cene, objavi še pred uvedbo regulirane cene.

Člen 217

Dostop do zmogljivosti za prenos energije

1.   Vsaka od pogodbenic na svojem ozemlju zagotovi izvajanje sistema dostopa tretjih oseb do zmogljivosti za prenos energije ter obratov in skladišč za utekočinjeni zemeljski plin, ki se uporablja za vse uporabnike na pregleden, objektiven in nediskriminatoren način.

2.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da so tarife za dostop do zmogljivosti za prenos energije in vsi drugi pogoji v povezavi z dostopom do zmogljivosti za prenos energije objektivni, razumni, pregledni in da ne diskriminirajo na podlagi porekla, lastništva ali namembnega kraja nosilcev energije.

3.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da so vse tehnične in pogodbene zmogljivosti, tako fizične kot tudi virtualne, dodeljene na podlagi preglednih in nediskriminatornih meril in postopkov.

4.   Če se zavrne dostop za tretje osebe, pogodbenici zagotovita, da operaterji zmogljivosti za prenos energije na zahtevo prosilki predložijo utemeljeno obrazložitev, z dostopom do pravnega sredstva.

5.   Pogodbenici lahko izjemoma odstopata od odstavkov 1 do 4 v skladu z objektivnimi merili, določenimi v njuni zakonodaji. Zlasti lahko pogodbenici v svoji zakonodaji določita možnost, da se za vsak primer posebej za omejeno obdobje odobri izjema glede pravil dostopa za tretje osebe za večje nove zmogljivosti za prenos energije.

Člen 218 (32)

Razmerje do Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti

1.   V primeru navzkrižij med določbami tega poglavja in določbami Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti ali določbami zakonodaje Unije, ki jih uveljavlja Pogodba o ustanovitvi Energetske skupnosti, imajo prednost določbe Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti ali določbe zakonodaje Unije, ki jih uveljavlja Pogodba o ustanovitvi Energetske skupnosti.

2.   Pri izvajanju tega poglavja ima prednost sprejetje zakonodaje ali drugih aktov, ki so skladni s Pogodbo o ustanovitvi Energetske skupnosti ali temeljijo na veljavni zakonodaji Unije. V primeru spora glede tega poglavja se šteje, da so zakonodaja ali drugi akti, ki izpolnjujejo ta merila, skladni s tem poglavjem. Pri presoji, ali zakonodaja ali drugi akti izpolnjujejo ta merila, se upoštevajo vsi relevantni sklepi, sprejeti v skladu s členom 91 Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti.

POGLAVJE 12

Preglednost

Člen 219

Opredelitev pojmov

V tem poglavju:

| (a) | „ukrep za splošno uporabo“ pomeni zakone, predpise, sodne odločbe, postopke in upravne odločbe, ki lahko vplivajo na katero koli zadevo iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) iz tega sporazuma. Sem ne spadajo ukrepi, ki veljajo za določeno osebo ali skupino oseb; |
| --- | --- |

(a)

„ukrep za splošno uporabo“ pomeni zakone, predpise, sodne odločbe, postopke in upravne odločbe, ki lahko vplivajo na katero koli zadevo iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) iz tega sporazuma. Sem ne spadajo ukrepi, ki veljajo za določeno osebo ali skupino oseb;

| (b) | „zainteresirana oseba“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo s sedežem na ozemlju ene od pogodbenic, ki jo neposredno zadeva ukrep za splošno uporabo. |
| --- | --- |

(b)

„zainteresirana oseba“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo s sedežem na ozemlju ene od pogodbenic, ki jo neposredno zadeva ukrep za splošno uporabo.

Člen 220

Cilj

Pogodbenici ob priznavanju vpliva, ki ga lahko ima njun zakonodajni okvir na trgovino in naložbe med njima, zagotovita predvidljiv zakonodajni okvir za gospodarske subjekte in učinkovite postopke, vključno z malimi in srednjimi podjetji, pri čemer ustrezno upoštevata zahteve glede pravne varnosti in sorazmernosti.

Člen 221

Objava

1.   Vsaka od pogodbenic v zvezi z ukrepi za splošno uporabo zagotovi, da:

| (a) | so takoj razpoložljivi prek uradno določenega medija in, kadar je to izvedljivo, prek elektronskih sredstev, in sicer tako, da se vsem omogoči, da se seznanijo z njimi; |
| --- | --- |

(a)

so takoj razpoložljivi prek uradno določenega medija in, kadar je to izvedljivo, prek elektronskih sredstev, in sicer tako, da se vsem omogoči, da se seznanijo z njimi;

| (b) | zagotavljajo razlago cilja in utemeljitve takih ukrepov ter |
| --- | --- |

(b)

zagotavljajo razlago cilja in utemeljitve takih ukrepov ter

| (c) | omogočajo dovolj časa med objavo in začetkom veljavnosti takih ukrepov, razen v ustrezno utemeljenih primerih, na primer zaradi varnosti ali izrednih razmer. |
| --- | --- |

(c)

omogočajo dovolj časa med objavo in začetkom veljavnosti takih ukrepov, razen v ustrezno utemeljenih primerih, na primer zaradi varnosti ali izrednih razmer.

2.   Vsaka od pogodbenic:

| (a) | si prizadeva dovolj zgodaj objaviti vsakršen predlog za sprejetje ali spremembo katerega koli ukrepa za splošno uporabo, vključno z razlago cilja in utemeljitvijo predloga; |
| --- | --- |

(a)

si prizadeva dovolj zgodaj objaviti vsakršen predlog za sprejetje ali spremembo katerega koli ukrepa za splošno uporabo, vključno z razlago cilja in utemeljitvijo predloga;

| (b) | zainteresiranim osebam zagotovi razumne priložnosti za predložitev pripomb v zvezi s takimi predlogi, ter jim zlasti omogoči dovolj časa za to, ter |
| --- | --- |

(b)

zainteresiranim osebam zagotovi razumne priložnosti za predložitev pripomb v zvezi s takimi predlogi, ter jim zlasti omogoči dovolj časa za to, ter

| (c) | si prizadeva upoštevati pripombe, ki jih prejme od zainteresiranih oseb v zvezi s takimi predlogi. |
| --- | --- |

(c)

si prizadeva upoštevati pripombe, ki jih prejme od zainteresiranih oseb v zvezi s takimi predlogi.

Člen 222

Poizvedbe in kontaktne točke

1.   Zaradi lažje komunikacije med pogodbenicama o kateri koli zadevi iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma vsaka od pogodbenic določi kontaktno točko, ki deluje kot koordinator.

2.   Vsaka od pogodbenic vzpostavi ali ohrani ustrezne mehanizme za odzivanje na poizvedbe oseb v zvezi s katerim koli predlaganim ali veljavnim ukrepom za splošno uporabo ter njegovo uporabo. Poizvedbe se lahko predložijo prek kontaktnih točk, vzpostavljenih v skladu z odstavkom 1, ali po potrebi prek katerega koli drugega mehanizma.

3.   Pogodbenici priznavata, da kakršen koli odziv iz odstavka 2 morda ni dokončen ali pravno zavezujoč, temveč je zgolj informativen, razen če je v njunih zakonih in drugih predpisih drugače določeno.

4.   Pogodbenica na zahtevo druge pogodbenice takoj predloži informacije in se odzove na vprašanja v zvezi s katerimi koli ukrepi za splošno uporabo ali predlogom za sprejetje ali spremembo ukrepov za splošno uporabo, za katere pogodbenica prosilka meni, da bi lahko vplivali na izvajanje naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ne glede na to, ali je bila pogodbenica prosilka predhodno obveščena o navedenem ukrepu.

Člen 223

Izvrševanje ukrepov za splošno uporabo

1.   Vsaka od pogodbenic dosledno, nepristransko in razumno izvršuje vse ukrepe za splošno uporabo.

2.   V ta namen vsaka od pogodbenic pri uporabi takih ukrepov za posamezne osebe, blago ali storitve druge pogodbenice v posebnih primerih:

| (a) | poizkuša zainteresirane osebe, ki jih upravni postopek neposredno zadeva, v razumnem roku in v skladu s svojimi postopki obvestiti o začetku postopka, vključno z opisom narave postopka, poročilom pravnega organa, v okviru katerega se postopek začne, ter splošnim opisom kakršnih koli spornih vprašanj; |
| --- | --- |

(a)

poizkuša zainteresirane osebe, ki jih upravni postopek neposredno zadeva, v razumnem roku in v skladu s svojimi postopki obvestiti o začetku postopka, vključno z opisom narave postopka, poročilom pravnega organa, v okviru katerega se postopek začne, ter splošnim opisom kakršnih koli spornih vprašanj;

| (b) | takim zainteresiranim osebam zagotovi ustrezno priložnost, da predložijo dejstva in argumente, s katerimi podprejo svoja stališča pred kakršnim koli končnim upravnim ukrepom, če to dovoljujejo čas, narava postopka in javni interes, ter |
| --- | --- |

(b)

takim zainteresiranim osebam zagotovi ustrezno priložnost, da predložijo dejstva in argumente, s katerimi podprejo svoja stališča pred kakršnim koli končnim upravnim ukrepom, če to dovoljujejo čas, narava postopka in javni interes, ter

| (c) | zagotovi, da njeni postopki temeljijo na njenem pravu in da so v skladu z njim. |
| --- | --- |

(c)

zagotovi, da njeni postopki temeljijo na njenem pravu in da so v skladu z njim.

Člen 224

Presoja in pritožba

1.   Vsaka od pogodbenic vzpostavi ali ohrani sodne, arbitražne ali upravne organe ali postopke za namene takojšnjega pregleda in, kadar je to upravičeno, popravo upravnega ukrepa v zvezi z zadevami iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. Taki organi ali postopki so nepristranski in neodvisni od urada ali organa, pristojnega za upravno izvajanje, in izid zadeve ni v njihovem bistvenem interesu.

2.   Vsaka od pogodbenic zagotovi, da je strankam v postopku v okviru takih organov ali postopkov zagotovljena pravica do:

| (a) | razumne možnosti, da podprejo ali zagovarjajo svoja stališča, ter |
| --- | --- |

(a)

razumne možnosti, da podprejo ali zagovarjajo svoja stališča, ter

| (b) | sklepa na podlagi dokazov in predložitve evidence ali, kadar to zahteva zakonodaja, evidence, ki jo pripravi upravni organ. |
| --- | --- |

(b)

sklepa na podlagi dokazov in predložitve evidence ali, kadar to zahteva zakonodaja, evidence, ki jo pripravi upravni organ.

3.   Vsaka od pogodbenic glede na pritožbo ali nadaljnji pregled, kot je določeno v njeni zakonodaji, zagotovi, da tak sklep izvaja urad ali organ ali da ta sklep ureja delovanje tega urada ali organa v zvezi z zadevnim upravnim ukrepom.

Člen 225

Kakovost in uspešnost zakonodajne ureditve ter dobro upravno ravnanje

1.   Pogodbenici soglašata, da bosta sodelovali pri spodbujanju kakovosti in uspešnosti zakonodajne ureditve, tudi z izmenjavo informacij in najboljših praks pri njunih regulativnih politikah in ocenjevanju učinka zakonodajne ureditve.

2.   Pogodbenici priznavata pomen načel dobrega upravnega ravnanja (33) in soglašata, da bosta sodelovali pri spodbujanju takih načel, tudi z izmenjavo informacij in najboljših praks.

Člen 226

Posebna pravila

Določbe tega poglavja se uporabljajo brez poseganja v katera koli posebna pravila o preglednosti, določena v drugih poglavjih naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

POGLAVJE 13

Trgovina in trajnostni razvoj

Člen 227

Ozadje in cilji

1.   Pogodbenici ponovno opozarjata na Agendo 21 Konference Združenih narodov o okolju in razvoju iz leta 1992, deklaracijo Mednarodne organizacije dela (v nadaljnjem besedilu: MOD) o temeljnih načelih in pravicah pri delu iz leta 1998, Johannesburški načrt o izvajanju trajnostnega razvoja iz leta 2002, Ministrsko deklaracijo Ekonomsko-socialnega sveta Združenih narodov o polni in produktivni zaposlitvi ter dostojnem delu za vse iz leta 2006 ter deklaracijo MOD o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo iz leta 2008. Pogodbenici znova potrjujeta svojo zavezo, da bosta spodbujali razvoj mednarodne trgovine na način, ki bo prispeval k trajnostnemu razvoju, za blaginjo sedanjih in prihodnjih generacij, ter si prizadevali, da bo ta cilj vključen in se odražal na vseh ravneh njunih trgovinskih odnosov.

2.   Pogodbenici se ponovno zavezujeta, da si bosta prizadevali za trajnostni razvoj, ter potrjujeta, da so gospodarski razvoj in socialni razvoj ter varstvo okolja njegovi temeljni deli, ki so medsebojno odvisni in se vzajemno krepijo. Poudarjata koristnost upoštevanja vprašanj s področja dela (34) in okolja, povezanih s trgovino, kot sestavnega dela globalnega pristopa k trgovini in trajnostnemu razvoju.

Člen 228

Pravica do zakonskega urejanja in ravni varstva

1.   Pogodbenici druga drugi priznavata pravico do opredelitve politik in prednostnih nalog trajnostnega razvoja, vzpostavitve lastnih ravni varstva okolja in delavcev ter sprejetja ali ustrezne spremembe relevantnih zakonov in politik, v skladu z njuno zavezanostjo mednarodno priznanim standardom in sporazumom iz členov 229 in 230 tega sporazuma.

2.   V skladu s tem si obe pogodbenici prizadevata zagotoviti, da njuni zakoni in politike zagotavljajo in spodbujajo visoko stopnjo varstva okolja in dela, ter še naprej izboljševati zakone in politike ter povezane ravni varstva.

Člen 229

Večstranski standardi in sporazumi na področju dela

1.   Pogodbenici priznavata polno in produktivno zaposlenost in dostojno delo za vse kot ključne elemente spoprijemanja z globalizacijo ter ponovno potrjujeta svojo zavezanost spodbujanju razvoja mednarodne trgovine na način, ki prispeva k polni in produktivni zaposlenosti in dostojnemu delu za vse. V skladu s tem se pogodbenici zavezujeta k primernemu posvetovanju in sodelovanju glede vprašanj s področja dela, ki so v interesu obeh.

2.   Pogodbenici se v skladu s svojimi obveznostmi iz članstva MOD ter njene deklaracije o temeljnih načelih in pravicah pri delu in njene dopolnitve, ki je bila sprejeta na 86. mednarodni konferenci dela leta 1998, zavezujeta, da bosta v svojih zakonih in praksi ter na celotnem svojem ozemlju spoštovali, spodbujali in uresničevali mednarodno priznane temeljne delovne standarde, zajete v temeljnih konvencijah MOD, zlasti:

| (a) | svobodo združevanja in učinkovito priznavanje pravice do kolektivnih pogajanj; |
| --- | --- |

(a)

svobodo združevanja in učinkovito priznavanje pravice do kolektivnih pogajanj;

| (b) | odpravo vseh oblik prisilnega ali obveznega dela; |
| --- | --- |

(b)

odpravo vseh oblik prisilnega ali obveznega dela;

| (c) | učinkovito odpravo dela otrok ter |
| --- | --- |

(c)

učinkovito odpravo dela otrok ter

| (d) | odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in poklicih. |
| --- | --- |

(d)

odpravo diskriminacije pri zaposlovanju in poklicih.

3.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svoje zaveze, da bosta v svojih zakonih in praksi učinkovito izvajali temeljne, prednostne in druge konvencije MOD, ki so jih ratificirale Gruzija oziroma države članice.

4.   Pogodbenici bosta tudi proučili ratifikacijo preostalih prednostnih in drugih konvencij, ki jih MOD uvršča med najsodobnejše. Pogodbenici si redno izmenjujeta informacije o položaju in razvoju na tem področju.

5.   Pogodbenici priznavata, da se ni mogoče sklicevati na kršitve temeljnih načel in pravic pri delu ali le-te kako drugače uporabljati kot legitimno primerjalno prednost ter da se standardi dela ne smejo uporabljati za ščitenje trgovinskih interesov.

Člen 230

Večstransko okoljsko upravljanje in sporazumi

1.   Pogodbenici priznavata pomen večstranskega okoljskega upravljanja in sporazumov kot odziv mednarodne skupnosti na globalna ali regionalna okoljska vprašanja ter poudarjata pomen spodbujanja medsebojne podpore med trgovinsko in okoljsko politiko. V skladu s tem se pogodbenici zavezujeta, da se bosta po potrebi posvetovali in sodelovali pri pogajanjih o okoljskih vprašanjih, povezanih s trgovino, in drugih okoljskih zadevah, povezanih s trgovino, ki so v vzajemnem interesu.

2.   Pogodbenici znova potrjujeta svojo zavezo, da bosta v svojih zakonih in praksah učinkovito izvajali večstranske okoljske sporazume, katerih podpisnici sta.

3.   Pogodbenici si redno izmenjujeta informacije o položaju in razvoju na področju ratifikacije večstranskih okoljskih sporazumov ali njihovih sprememb.

4.   Pogodbenici ponovno potrjujeta svojo zavezo, da bosta dosegli končni cilj Okvirne konvencije Združenih narodov o spremembi podnebja (v nadaljnjem besedilu: UNFCCC) in njenega protokola (Kjotski protokol). Zavezujeta se sodelovanju pri razvoju prihodnjega mednarodnega okvira o podnebnih spremembah v okviru UNFCCC ter povezanih sporazumov in sklepov.

5.   Nobena določba tega sporazuma pogodbenicam ne preprečuje, da sprejmeta ali ohranita ukrepe za izvajanje večstranskih okoljskih sporazumov, katerih pogodbenici sta, pod pogojem, da ti ukrepi niso izvedeni na način, ki bi pomenil sredstvo za samovoljno ali neupravičeno diskriminacijo med pogodbenicama ali prikrito omejevanje mednarodne trgovine.

Člen 231

Trgovina in naložbe za spodbujanje trajnostnega razvoja

Pogodbenici ponovno poudarjata svojo zavezanost okrepitvi prispevka trgovine k cilju trajnostnega razvoja v njegovi gospodarski, socialni in okoljski dimenziji. Zato:

| (a) | Pogodbenici priznavata koristno vlogo, ki jo lahko imajo temeljni delovni standardi in dostojno delo za gospodarsko učinkovitost, inovativnost in produktivnost, ter si bosta prizadevali za večjo politično usklajenost med trgovinskimi politikami na eni strani ter politikami trga dela na drugi strani. |
| --- | --- |

(a)

Pogodbenici priznavata koristno vlogo, ki jo lahko imajo temeljni delovni standardi in dostojno delo za gospodarsko učinkovitost, inovativnost in produktivnost, ter si bosta prizadevali za večjo politično usklajenost med trgovinskimi politikami na eni strani ter politikami trga dela na drugi strani.

| (b) | Pogodbenici si prizadevata olajšati in spodbujati trgovino in naložbe v okoljske dobrine in storitve, tudi z odpravljanjem povezanih netarifnih ovir. |
| --- | --- |

(b)

Pogodbenici si prizadevata olajšati in spodbujati trgovino in naložbe v okoljske dobrine in storitve, tudi z odpravljanjem povezanih netarifnih ovir.

| (c) | Pogodbenici si prizadevata za odstranitev ovir trgovini in naložbam v zvezi z blagom in storitvami, ki so posebnega pomena za blažitev podnebnih sprememb, na primer energija iz trajnostnih obnovljivih virov ter energetsko učinkoviti izdelki in storitve. To lahko vključuje sprejetje ustreznih tehnologij in spodbujanje standardov, ki ustrezajo podnebnim in gospodarskim potrebam ter zmanjšujejo tehnične ovire za trgovino. |
| --- | --- |

(c)

Pogodbenici si prizadevata za odstranitev ovir trgovini in naložbam v zvezi z blagom in storitvami, ki so posebnega pomena za blažitev podnebnih sprememb, na primer energija iz trajnostnih obnovljivih virov ter energetsko učinkoviti izdelki in storitve. To lahko vključuje sprejetje ustreznih tehnologij in spodbujanje standardov, ki ustrezajo podnebnim in gospodarskim potrebam ter zmanjšujejo tehnične ovire za trgovino.

| (d) | Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali trgovino z blagom, ki prispeva k boljšim socialnim pogojem in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom iz prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so pravična in etična trgovina ter okoljski znak. |
| --- | --- |

(d)

Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali trgovino z blagom, ki prispeva k boljšim socialnim pogojem in okolju prijaznim praksam, vključno z blagom iz prostovoljnih sistemov zagotavljanja trajnosti, kot so pravična in etična trgovina ter okoljski znak.

| (e) | Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali družbeno odgovornost podjetij, tudi z izmenjavo informacij in dobrih praks. V tem pogledu se pogodbenici sklicujeta na relevantna mednarodno priznana načela in smernice, zlasti smernice OECD za multinacionalna podjetja. |
| --- | --- |

(e)

Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali družbeno odgovornost podjetij, tudi z izmenjavo informacij in dobrih praks. V tem pogledu se pogodbenici sklicujeta na relevantna mednarodno priznana načela in smernice, zlasti smernice OECD za multinacionalna podjetja.

Člen 232

Biološka raznovrstnost

1.   Pogodbenici priznavata pomen zagotavljanja ohranjanja in trajnostne rabe biološke raznovrstnosti kot ključnih elementov za doseganje trajnostnega razvoja ter ponovno potrjujeta svojo zavezanost ohranjanju in trajnostni rabi biološke raznovrstnosti v skladu s Konvencijo o biološki raznovrstnosti in drugimi relevantnimi mednarodnimi instrumenti, katerih podpisnici sta.

2.   V ta namen se pogodbenici zavežeta, da bosta:

| (a) | spodbujali trgovino s proizvodi na osnovi naravnih virov, pridobljenih s trajnostno rabo bioloških virov, ter prispevali k ohranjanju biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(a)

spodbujali trgovino s proizvodi na osnovi naravnih virov, pridobljenih s trajnostno rabo bioloških virov, ter prispevali k ohranjanju biološke raznovrstnosti;

| (b) | izmenjevali informacije o ukrepih na področju trgovine s proizvodi na osnovi naravnih virov za omejevanje izgube biološke raznovrstnosti in zmanjšanje pritiskov nanjo, ter po potrebi sodelovali, da bi čim bolj povečali učinek svojih politik in zagotovili njihovo medsebojno podporo; |
| --- | --- |

(b)

izmenjevali informacije o ukrepih na področju trgovine s proizvodi na osnovi naravnih virov za omejevanje izgube biološke raznovrstnosti in zmanjšanje pritiskov nanjo, ter po potrebi sodelovali, da bi čim bolj povečali učinek svojih politik in zagotovili njihovo medsebojno podporo;

| (c) | spodbujali vključitev vrst v Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (v nadaljnjem besedilu: CITES), če se zdi njihov obstoj ogrožen, ter |
| --- | --- |

(c)

spodbujali vključitev vrst v Konvencijo o mednarodni trgovini z ogroženimi prostoživečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami (v nadaljnjem besedilu: CITES), če se zdi njihov obstoj ogrožen, ter

| (d) | sodelovali na regionalni in globalni ravni za spodbujanje ohranjanja trajnostne rabe in biološke raznovrstnosti v naravnih ali kmetijskih ekosistemih, vključno z ogroženimi vrstami, njihovim habitatom, posebej zavarovanimi naravnimi območji in genetsko raznovrstnostjo, obnovo ekosistemov ter odpravljanje ali zmanjševanje negativnih okoljskih učinkov uporabe živih in neživih naravnih virov ali ekosistemov. |
| --- | --- |

(d)

sodelovali na regionalni in globalni ravni za spodbujanje ohranjanja trajnostne rabe in biološke raznovrstnosti v naravnih ali kmetijskih ekosistemih, vključno z ogroženimi vrstami, njihovim habitatom, posebej zavarovanimi naravnimi območji in genetsko raznovrstnostjo, obnovo ekosistemov ter odpravljanje ali zmanjševanje negativnih okoljskih učinkov uporabe živih in neživih naravnih virov ali ekosistemov.

Člen 233

Trajnostno upravljanje gozdov in trgovina z gozdarskimi proizvodi

1.   Pogodbenici priznavata pomen zagotavljanja ohranjanja in trajnostnega upravljanja gozdov in prispevek gozdov k gospodarskim, okoljskim in družbenim ciljem pogodbenic.

2.   V ta namen se pogodbenici zavežeta, da bosta:

| (a) | spodbujali trgovino z gozdarskimi proizvodi, ki izhajajo iz trajnostnega upravljanja gozdov in so pobrani v skladu z domačo zakonodajo države, kjer so bili pobrani, kar lahko vključuje dvostranske ali regionalne sporazume v ta namen; |
| --- | --- |

(a)

spodbujali trgovino z gozdarskimi proizvodi, ki izhajajo iz trajnostnega upravljanja gozdov in so pobrani v skladu z domačo zakonodajo države, kjer so bili pobrani, kar lahko vključuje dvostranske ali regionalne sporazume v ta namen;

| (b) | izmenjevali informacije o ukrepih za spodbujanje uporabe lesa in lesnih proizvodov iz trajnostno upravljanih gozdov ter po potrebi sodelovali pri razvoju takih ukrepov; |
| --- | --- |

(b)

izmenjevali informacije o ukrepih za spodbujanje uporabe lesa in lesnih proizvodov iz trajnostno upravljanih gozdov ter po potrebi sodelovali pri razvoju takih ukrepov;

| (c) | sprejeli ukrepe za spodbujanje ohranjanja pogozdenosti in boj proti nezakonitemu izsekavanju in s tem povezani trgovini, po potrebi tudi nasproti tretjim državam; |
| --- | --- |

(c)

sprejeli ukrepe za spodbujanje ohranjanja pogozdenosti in boj proti nezakonitemu izsekavanju in s tem povezani trgovini, po potrebi tudi nasproti tretjim državam;

| (d) | izmenjevali informacije o ukrepih za izboljšanje upravljanja gozdov in po potrebi sodelovali, da bi čim bolj povečali učinek in zagotovili medsebojno podporo svojih politik za izključitev nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov iz trgovinskih tokov; |
| --- | --- |

(d)

izmenjevali informacije o ukrepih za izboljšanje upravljanja gozdov in po potrebi sodelovali, da bi čim bolj povečali učinek in zagotovili medsebojno podporo svojih politik za izključitev nezakonito pridobljenega lesa in lesnih proizvodov iz trgovinskih tokov;

| (e) | spodbujali vključitev vrst lesa v CITES, če se zdi njihov obstoj ogrožen, ter |
| --- | --- |

(e)

spodbujali vključitev vrst lesa v CITES, če se zdi njihov obstoj ogrožen, ter

| (f) | sodelovali na regionalni in globalni ravni za spodbujanje ohranjanja pogozdenosti in trajnostnega upravljanja vseh vrst gozdov. |
| --- | --- |

(f)

sodelovali na regionalni in globalni ravni za spodbujanje ohranjanja pogozdenosti in trajnostnega upravljanja vseh vrst gozdov.

Člen 234

Trgovina z ribjimi proizvodi

Ob upoštevanju pomena zagotavljanja odgovornega upravljanja ribjih staležev na trajnosten način in spodbujanja dobrega upravljanja trgovine se pogodbenici zavezujeta, da bosta:

| (a) | spodbujali dobre prakse v upravljanju ribolova, da bi se zagotovili ohranjanje in upravljanje ribjih staležev na trajnosten način in na osnovi ekosistemskega pristopa; |
| --- | --- |

(a)

spodbujali dobre prakse v upravljanju ribolova, da bi se zagotovili ohranjanje in upravljanje ribjih staležev na trajnosten način in na osnovi ekosistemskega pristopa;

| (b) | sprejeli učinkovite ukrepe za spremljanje in nadzor ribolovnih dejavnosti; |
| --- | --- |

(b)

sprejeli učinkovite ukrepe za spremljanje in nadzor ribolovnih dejavnosti;

| (c) | zagotavljali skladnost z dolgoročnimi ukrepi za ohranjanje in trajnostno rabo živih morskih virov, kot so določeni v glavnih instrumentih ZN in FAO na tem področju; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljali skladnost z dolgoročnimi ukrepi za ohranjanje in trajnostno rabo živih morskih virov, kot so določeni v glavnih instrumentih ZN in FAO na tem področju;

| (d) | spodbujali usklajene sisteme zbiranja podatkov in znanstveno sodelovanje med pogodbenicama, da se izboljša sedanje znanstveno svetovanje na področju upravljanja ribištva; |
| --- | --- |

(d)

spodbujali usklajene sisteme zbiranja podatkov in znanstveno sodelovanje med pogodbenicama, da se izboljša sedanje znanstveno svetovanje na področju upravljanja ribištva;

| (e) | v čim večjem obsegu sodelovali z ustreznimi regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru ter |
| --- | --- |

(e)

v čim večjem obsegu sodelovali z ustreznimi regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in v njihovem okviru ter

| (f) | sodelovali v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in z njim povezanimi dejavnostmi s celovitimi, učinkovitimi in preglednimi ukrepi. Pogodbenici bosta tudi izvajali politike in ukrepe za izključitev proizvodov iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova iz trgovinskih tokov na svojih trgih. |
| --- | --- |

(f)

sodelovali v boju proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu in z njim povezanimi dejavnostmi s celovitimi, učinkovitimi in preglednimi ukrepi. Pogodbenici bosta tudi izvajali politike in ukrepe za izključitev proizvodov iz nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova iz trgovinskih tokov na svojih trgih.

Člen 235

Ohranitev ravni varstva

1.   Pogodbenici priznavata, da spodbujanje trgovine ali naložb z zmanjševanjem ravni varstva, ki jih določa nacionalna okoljska in delovna zakonodaja, ni primerno.

2.   Pogodbenica ne opusti ali odstopa od svoje okoljske ali delovne zakonodaje ali predlaga, da jo bo opustila ali od nje odstopila za spodbudo trgovini ali vzpostavitvi, nakupu, širitvi ali ohranjanju naložb vlagatelja na svojem ozemlju.

3.   Nobena od pogodbenic ne opušča dejanskega izvrševanja svoje okoljske in delovne zakonodaje z dolgotrajnim ali ponavljajočim se ukrepanjem ali neukrepanjem za spodbudo trgovini ali naložbam.

Člen 236

Znanstvene informacije

Pri pripravi in izvajanju ukrepov za varovanje okolja ali delovnih pogojev, ki bi lahko vplivali na trgovino ali naložbe, pogodbenici upoštevata razpoložljive znanstvene dokaze in tehnične informacije ter ustrezne mednarodne standarde, smernice ali priporočila, če obstajajo. V zvezi s tem se lahko pogodbenici poslužujeta tudi previdnostnega načela.

Člen 237

Preglednost

Vsaka od pogodbenic v skladu z domačim pravom in poglavjem 12 (Preglednost) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma zagotovi, da so vsi ukrepi, namenjeni varstvu okolja ali delovnih pogojev, ki bi lahko vplivali na trgovino ali naložbe, pripravljeni, uvedeni in izvajani na pregleden način, s pravočasnim obvestilom in javnim posvetovanjem ter s primernim in pravočasnim obveščanjem nedržavnih akterjev.

Člen 238

Pregled učinkov na trajnostni razvoj

Pogodbenici se zavežeta pregledovanju, spremljanju in ocenjevanju učinka izvajanja naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma na trajnostni razvoj z lastnimi participativnimi postopki in institucijami ter tistimi, ki so vzpostavljeni na podlagi tega sporazuma, na primer z ocenjevanjem učinkov na trajnostni razvoj, povezanih s trgovino.

Člen 239

Sodelovanje na področju trgovine in trajnostnega razvoja

Pogodbenici priznavata pomen sodelovanja pri vidikih okoljskih politik in politik dela, ki so povezani s trgovino, za doseganje ciljev iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. V sodelovanje so lahko med drugim zajeta naslednja področja:

| (a) | delovni in okoljski vidiki trgovine in trajnostnega razvoja na mednarodnih forumih, vključno z zlasti STO, MOD, Programom Združenih narodov za okolje in večstranskimi okoljskimi sporazumi; |
| --- | --- |

(a)

delovni in okoljski vidiki trgovine in trajnostnega razvoja na mednarodnih forumih, vključno z zlasti STO, MOD, Programom Združenih narodov za okolje in večstranskimi okoljskimi sporazumi;

| (b) | metodologije in kazalniki za oceno učinka trgovine na trajnost; |
| --- | --- |

(b)

metodologije in kazalniki za oceno učinka trgovine na trajnost;

| (c) | učinek uredb, meril in standardov s področja dela in okolja na trgovino ter učinek trgovinskih in naložbenih pravil na delovno in okoljsko zakonodajo, tudi na pripravo uredb in politike na področju dela in okolja; |
| --- | --- |

(c)

učinek uredb, meril in standardov s področja dela in okolja na trgovino ter učinek trgovinskih in naložbenih pravil na delovno in okoljsko zakonodajo, tudi na pripravo uredb in politike na področju dela in okolja;

| (d) | pozitivni in negativni učinki naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma na trajnostni razvoj ter načini za njihovo povečanje, preprečevanje oziroma blažitev, tudi ob upoštevanju ocen učinka na trajnost, ki jih izvede katera koli od pogodbenic; |
| --- | --- |

(d)

pozitivni in negativni učinki naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma na trajnostni razvoj ter načini za njihovo povečanje, preprečevanje oziroma blažitev, tudi ob upoštevanju ocen učinka na trajnost, ki jih izvede katera koli od pogodbenic;

| (e) | izmenjava mnenj in dobrih praks za spodbujanje ratifikacije in učinkovitega izvajanja temeljnih, prednostnih in drugih najsodobnejših konvencij MOD ter večstranskih okoljskih sporazumov, ki so relevantni za trgovino; |
| --- | --- |

(e)

izmenjava mnenj in dobrih praks za spodbujanje ratifikacije in učinkovitega izvajanja temeljnih, prednostnih in drugih najsodobnejših konvencij MOD ter večstranskih okoljskih sporazumov, ki so relevantni za trgovino;

| (f) | spodbujanje zasebnih in javnih shem za certifikacijo, sledljivost in označevanje, vključno z ekološkim označevanjem; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje zasebnih in javnih shem za certifikacijo, sledljivost in označevanje, vključno z ekološkim označevanjem;

| (g) | spodbujanje družbene odgovornosti podjetij, na primer z ukrepi za povečevanje ozaveščenosti, izvajanje in razširjanje mednarodno priznanih smernic in načel; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje družbene odgovornosti podjetij, na primer z ukrepi za povečevanje ozaveščenosti, izvajanje in razširjanje mednarodno priznanih smernic in načel;

| (h) | trgovinski vidiki Agende MOD za dostojno delo, vključno z medsebojnimi povezavami med trgovino ter polno in produktivno zaposlenostjo, prilagajanjem trga delovne sile, temeljnimi delovnimi standardi, statistiko dela, razvojem človeških virov in vseživljenjskim učenjem, socialno zaščito in socialnim vključevanjem, socialnim dialogom in enakostjo spolov; |
| --- | --- |

(h)

trgovinski vidiki Agende MOD za dostojno delo, vključno z medsebojnimi povezavami med trgovino ter polno in produktivno zaposlenostjo, prilagajanjem trga delovne sile, temeljnimi delovnimi standardi, statistiko dela, razvojem človeških virov in vseživljenjskim učenjem, socialno zaščito in socialnim vključevanjem, socialnim dialogom in enakostjo spolov;

| (i) | vidiki večstranskih okoljskih sporazumov, ki so relevantni za trgovino, vključno s carinskim sodelovanjem; |
| --- | --- |

(i)

vidiki večstranskih okoljskih sporazumov, ki so relevantni za trgovino, vključno s carinskim sodelovanjem;

| (j) | vidiki sedanjega in prihodnjega mednarodnega režima o podnebnih spremembah, povezani s trgovino, vključno z načini za spodbujanje nizkoogljičnih tehnologij in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

(j)

vidiki sedanjega in prihodnjega mednarodnega režima o podnebnih spremembah, povezani s trgovino, vključno z načini za spodbujanje nizkoogljičnih tehnologij in energetske učinkovitosti;

| (k) | ukrepi, povezani s trgovino, za spodbujanje ohranjanja in trajnostne rabe biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(k)

ukrepi, povezani s trgovino, za spodbujanje ohranjanja in trajnostne rabe biološke raznovrstnosti;

| (l) | ukrepi, povezani s trgovino, za spodbujanje ohranjanja in trajnostnega upravljanja gozdov ob zmanjševanju pritiska na krčenje gozdov, vključno v zvezi z nezakonitim izsekavanjem, ter |
| --- | --- |

(l)

ukrepi, povezani s trgovino, za spodbujanje ohranjanja in trajnostnega upravljanja gozdov ob zmanjševanju pritiska na krčenje gozdov, vključno v zvezi z nezakonitim izsekavanjem, ter

| (m) | ukrepi, povezani s trgovino, za spodbujanje trajnostnih ribolovnih praks ter trgovine s trajnostno upravljanimi ribjimi proizvodi. |
| --- | --- |

(m)

ukrepi, povezani s trgovino, za spodbujanje trajnostnih ribolovnih praks ter trgovine s trajnostno upravljanimi ribjimi proizvodi.

Člen 240

Institucionalna ureditev in mehanizmi nadzora

1.   Vsaka od pogodbenic v svoji upravi določi urad, ki bo kontaktna točka za stike z drugo pogodbenico pri izvajanju tega poglavja.

2.   Ustanovi se Pododbor za trgovino in trajnostni razvoj. O svojih dejavnostih poroča Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma. Sestavljajo ga visoki uradniki iz uprav vsake pogodbenice.

3.   Pododbor za trgovino in trajnostni razvoj se sestane v prvem letu po datumu začetka veljavnosti tega sporazuma, nato pa po potrebi, za nadzor nad izvajanjem tega poglavja, vključno s sodelovanjem iz člena 239 tega sporazuma. Pododbor sprejme svoj poslovnik.

4.   Vsaka od pogodbenic skliče novo ali se posvetuje z obstoječimi nacionalnimi svetovalnimi skupinami za trajnostni razvoj, katerih naloga je svetovanje o vprašanjih iz tega poglavja. Take skupine lahko predložijo svoja mnenja ali priporočila o izvajanju tega poglavja, tudi na lastno pobudo.

5.   Nacionalne svetovalne skupine obsegajo neodvisne predstavnike organizacij civilne družbe z uravnoteženim predstavništvom gospodarskih, socialnih in okoljskih zainteresiranih strani, med drugim delodajalcev in organizacij delavcev, nevladnih organizacij, poslovnih skupin in drugih relevantnih zainteresiranih strani.

Člen 241

Skupni forum za dialog s civilno družbo

1.   Pogodbenici omogočata skupni forum z organizacijami civilne družbe, ustanovljenimi na njunih ozemljih, vključno s člani njunih nacionalnih svetovalnih skupin, in širšo javnostjo, za dialog o vidikih tega sporazuma, povezanih s trajnostnim razvojem. Pogodbenici spodbujata uravnoteženo predstavništvo pomembnih interesov, vključno z neodvisnimi predstavniškimi organizacijami delodajalcev in delavcev, okoljskimi interesi in poslovnimi skupinami ter po potrebi drugimi relevantnimi zainteresiranimi stranmi.

2.   Skupni forum za dialog s civilno družbo se sestane enkrat letno, razen če se pogodbenici ne dogovorita drugače. Pogodbenici se dogovorita o delovanju skupnega foruma za dialog s civilno družbo najpozneje v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma.

3.   Pogodbenici skupnemu forumu za dialog s civilno družbo predstavita najnovejše podatke o izvajanju tega poglavja. Stališča in mnenja skupnega foruma za dialog s civilno družbo se predložijo pogodbenicama in so javno dostopna.

Člen 242

Posvetovanja na vladni ravni

1.   Za vse zadeve iz tega poglavja pogodbenici uporabita samo postopke iz tega člena in člena 243 tega sporazuma.

2.   Pogodbenica lahko zahteva posvetovanja z drugo pogodbenico o kateri koli zadevi, ki izhaja iz tega poglavja, z vložitvijo pisnega zahtevka pri kontaktni točki druge pogodbenice. Zahtevek vsebuje jasno navedbo zadeve in opredelitev težave, zagotavlja pa tudi kratek povzetek zahtev iz tega poglavja. Posvetovanja se začnejo takoj, ko pogodbenica predloži zahtevo po posvetovanju.

3.   Pogodbenici si prizadevata za rešitev vprašanja, ki je zadovoljiva za obe strani. Pogodbenici upoštevata dejavnosti MOD ali relevantnih večstranskih okoljskih organizacij ali organov, tako da se spodbujata boljše sodelovanje in usklajenost med delom pogodbenic in teh organizacij. Pogodbenici se po potrebi posvetujeta s temi organizacijami ali katero koli drugo osebo ali telesom po lastni presoji, da se zadeva temeljito prouči.

4.   Če pogodbenica meni, da je potrebna nadaljnja razprava, lahko s predložitvijo pisne zahteve kontaktni točki druge pogodbenice zahteva, da se Pododbor za trgovino in trajnostni razvoj sestane in obravnava zadevo. Pododbor se sestane takoj in si prizadeva za dogovor o rešitvi zadeve.

5.   Pododbor lahko po potrebi zaprosi za mnenje nacionalno svetovalno skupino katere koli od pogodbenic ali drugo strokovno pomoč.

6.   Rešitev, ki jo sprejmejo posvetujoče se strani, se javno objavi.

Člen 243

Skupina strokovnjakov

1.   Vsaka od pogodbenic lahko 90 dni po vložitvi zahtevka za posvetovanje v skladu s členom 242(2) tega sporazuma zahteva, da se skliče skupina strokovnjakov in prouči zadevo, ki ni bila zadovoljivo rešena z vladnimi posvetovanji.

2.   Uporabljajo se določbe pododdelkov 1 (Arbitražni postopek) in 3 (Skupne določbe) oddelka 3 (Postopki reševanja sporov) ter člena 270 poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, poslovnika iz Priloge XX tega sporazuma ter kodeksa ravnanja za arbitre in mediatorje iz Priloge XXI tega sporazuma, razen če ni v tem členu določeno drugače.

3.   Pododbor za trgovino in trajnostni razvoj na svojem prvem sestanku po začetku veljavnosti tega sporazuma pripravi seznam vsaj 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot strokovnjaki v postopkih skupine. Vsaka od pogodbenic predlaga vsaj pet posameznikov, ki delujejo kot strokovnjaki. Pogodbenici prav tako izbereta vsaj pet posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic, da opravljajo funkcijo predsednika skupine strokovnjakov. Pododbor za trgovino in trajnostni razvoj zagotavlja, da je seznam vedno popoln.

4.   Seznam iz odstavka 3 tega člena vključuje posameznike s strokovnim znanjem ali strokovnim znanjem s področja vprašanj glede prava, dela ali okolja, ki jih obravnava to poglavje, ali reševanja sporov, ki nastanejo na podlagi mednarodnih sporazumov. So samostojni, delujejo kot posamezniki, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade v zvezi s spornimi vprašanji in niso povezani z vlado nobene od pogodbenic ter ravnajo v skladu s Prilogo XXI k temu sporazumu.

5.   Za zadeve, ki izhajajo iz tega poglavja, so v skupini strokovnjaki s seznama iz odstavka 3 tega člena v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravila 8 poslovnika iz Priloge XX k temu sporazumu

6.   Skupina strokovnjakov lahko po lastni presoji zahteva informacije od katere koli od pogodbenic, nacionalnih svetovalnih skupin ali katerega koli drugega vira. V zadevah v zvezi z večstranskimi sporazumi, kot so določeni v členih 229 in 230 tega sporazuma, bi se morala skupina strokovnjakov posvetovati z MOD ali telesi večstranskih okoljskih sporazumov.

7.   Skupina strokovnjakov predloži poročilo pogodbenicam v skladu z ustreznimi postopki iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, v katerem navede ugotovitve dejstev, uporabo zadevnih določb in utemeljitev svojih ugotovitev in priporočil. Pogodbenici poročilo javno objavita v 15 dneh od njegove izdaje.

8.   Pogodbenici se posvetujeta o primernih ukrepih, ki naj se izvedejo, ob upoštevanju poročila in priporočil skupine strokovnjakov. Zadevna pogodbenica svoje svetovalne skupine in drugo pogodbenico obvesti o svoji odločitvi glede vseh ukrepov, ki naj bi se izvedli, in sicer najpozneje v treh mesecih od javne objave poročila. Ukrepe na podlagi poročila in priporočil skupine strokovnjakov spremlja Pododbor za trgovino in trajnostni razvoj. Posvetovalna telesa in skupni forum za dialog s civilno družbo lahko v zvezi s tem predložijo svoja stališča Pododboru za trgovino in trajnostni razvoj.

POGLAVJE 14

Reševanje sporov

Oddelek 1

Cilj in področje uporabe

Člen 244

Cilj

Cilj tega poglavja je vzpostaviti učinkovit in uspešen mehanizem za izogibanje sporom med pogodbenicama v zvezi z razlago in uporabo naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma in njihovo reševanje, da bi po možnosti dosegli sporazumno rešitev.

Člen 245

Področje uporabe

To poglavje se uporablja v zvezi z vsakršnimi spori glede razlage in uporabe določb naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, če ni določeno drugače

Oddelek 2

Posvetovanja in mediacija

Člen 246

Posvetovanja

1.   Pogodbenici si prizadevata rešiti kakršen koli spor iz člena 245 tega sporazuma z začetkom posvetovanj v dobri veri, da dosežeta sporazumno rešitev.

2.   Pogodbenica zahteva posvetovanja s pisnim zahtevkom drugi pogodbenici, ki ga predloži tudi Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, pri tem pa navede razloge za zahtevo ter sporne ukrepe in določbe iz člena 245 tega sporazuma, ki so po njenem mnenju relevantne.

3.   Posvetovanja se opravijo v 30 dneh od prejema zahtevka in potekajo na ozemlju pogodbenice, na katero je zahteva naslovljena, razen če se pogodbenici dogovorita drugače. Posvetovanja se štejejo za zaključena v 30 dneh od datuma prejema zahtevka, razen če obe pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj. Posvetovanja, zlasti vse razkrite informacije in stališča, ki jih pogodbenici izrazita med pogajanji, so zaupna in ne posegajo v pravice katere od pogodbenic v nadaljnjih postopkih.

4.   Posvetovanja o nujnih zadevah, vključno s tistimi, ki se nanašajo na pokvarljivo ali sezonsko blago oziroma storitve, se opravijo v 15 dneh od datuma prejema zahtevka s strani zaprošene pogodbenice in se štejejo za zaključena v navedenih 15 dneh, razen če obe pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.

5.   Če pogodbenica, na katero je naslovljen zahtevek za posvetovanje, nanj ne odgovori v 10 dneh od datuma njegovega prejema, ali če do posvetovanj ne pride v rokih iz odstavka 3 oziroma 4 tega člena, ali če se pogodbenici dogovorita, da ne bo posvetovanj, ali če so bila posvetovanja zaključena brez sporazumne rešitve, lahko pogodbenica, ki je zahtevala posvetovanja, uporabi člen 248 tega sporazuma.

6.   Med posvetovanji vsaka od pogodbenic predloži zadostne informacije o dejstvih za popoln pregled, kako bi zadevni ukrep lahko vplival na delovanje in uporabo tega sporazuma.

7.   Če se posvetovanja nanašajo na transport nosilcev energije prek omrežij in ena pogodbenica dojema rešitev spora kot nujno zaradi popolne ali delne prekinitve transporta zemeljskega plina, nafte ali električne energije med pogodbenicama, se ta opravijo v treh dneh od vložitve zahtevka in se štejejo za zaključena tri dni po vložitvi zahtevka, razen če obe pogodbenici soglašata z nadaljevanjem posvetovanj.

Člen 247

Mediacija

Katera koli od pogodbenic lahko od druge pogodbenice zahteva, da v zvezi s katerim koli ukrepom, ki škoduje njenim trgovinskim interesom, začne postopek mediacije v skladu s Prilogo XIX k temu sporazumu.

Oddelek 3

Postopki reševanja sporov

Pododdelek 1

Arbitražni postopek

Člen 248

Začetek arbitražnega postopka

1.   Če pogodbenicama ne uspe rešiti spora s pomočjo posvetovanj, kakor so opredeljena v členu 246 tega sporazuma, lahko pogodbenica, ki je zaprosila za posvetovanje, zahteva ustanovitev arbitražnega sveta v skladu s tem členom.

2.   Zahtevek za ustanovitev arbitražnega sveta se drugi pogodbenici in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot ga določa člen 408(4) tega sporazuma, predloži v pisni obliki. Pogodbenica, ki je vložila pritožbo, v svojem zahtevku opredeli sporni ukrep in pojasni, kako ta ukrep krši določbe člena 245 tega sporazuma v tolikšni meri, da to pomeni pravno podlago za pritožbo.

Člen 249

Ustanovitev arbitražnega sveta

1.   Arbitražni svet sestavljajo trije arbitri.

2.   Po prejemu zahtevka za ustanovitev arbitražnega sveta se pogodbenici takoj posvetujeta in si prizadevata doseči dogovor o sestavi sveta. Ne glede na odstavka 3 in 4 tega člena se lahko pogodbenici kadar koli pred ustanovitvijo arbitražnega sveta odločita, da ga bosta sestavili z medsebojnim soglasjem.

3.   Katera koli od pogodbenic lahko v petih dneh od vložitve zahtevka za ustanovitev arbitražnega sveta zahteva uporabo postopka sestave sveta iz tega odstavka, če ni bila sprejeta odločitev o njegovi sestavi. Vsaka od pogodbenic lahko v 10 dneh od datuma zahtevka za uporabo postopka iz tega odstavka imenuje arbitra s seznama, sestavljenega na podlagi člena 268 tega sporazuma. Če katera koli od pogodbenic ne imenuje arbitra, izberejo arbitra na zahtevo druge pogodbenice z žrebom predsednik ali sopredsedniki Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot ga določa člen 408(4) tega sporazuma, ali njihovi pooblaščenci, in sicer s podseznama te pogodbenice, vključenega na seznam, sestavljen v skladu s členom 268 tega sporazuma. Razen če sta pogodbenici dosegli dogovor glede predsednika arbitražnega sveta na zahtevo katere koli od pogodbenic, predsednik ali podpredsedniki Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi ali njihovi pooblaščenci izberejo predsednika arbitražnega sveta z žrebom s seznama predsednikov, vključenega na seznam, sestavljen v skladu s členom 268 tega sporazuma.

4.   V primeru določitve enega ali več arbitrov z žrebom poteka žreb v petih dneh od zahtevka za izbor z žrebom iz odstavka 3.

5.   Za datum ustanovitve arbitražnega sveta velja datum, ko zadnji od treh izbranih arbitrov sprejme imenovanje v skladu s poslovnikom iz Priloge XX k temu sporazumu.

6.   Če kateri koli od seznamov iz člena 268 tega sporazuma ni pripravljen ali v času zahtevka v skladu z odstavkom 3 ne vsebuje dovolj imen, se arbitri žrebajo. V žrebanje so vključeni posamezniki, ki jih formalno predlagata pogodbenici, če ena od pogodbenic ne predloži takega predloga, pa se žreba med posamezniki, ki jih je predlagala druga pogodbenica.

7.   Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, se v zvezi s sporom iz poglavja 11 (Energija, povezana s trgovino) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ki ga ena od pogodbenic šteje kot nujnega zaradi popolne ali delne prekinitve transporta zemeljskega plina, nafte ali električne energije med pogodbenicama ali zaradi nevarnosti za to, uporablja postopek določitve z žrebom iz odstavka 3 tega člena brez uporabe prvega stavka odstavka 2 tega člena ali drugih korakov iz odstavka 3 tega člena, obdobje iz odstavka 4 tega člena pa znaša dva dni.

Člen 250

Predhodno odločanje o nujnosti

Če pogodbenica tako zahteva, arbitražni svet v 10 dneh od svoje ustanovitve predhodno odloči, ali je po njegovem mnenju zadeva nujna.

Člen 251

Poročilo arbitražnega senata

1.   Arbitražni svet pogodbenicama predloži vmesno poročilo, v katerem navede ugotovitve dejstev, uporabo zadevnih določb in utemeljitev svojih ugotovitev in priporočil, in sicer v 90 dneh od ustanovitve arbitražnega sveta. Kadar meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, predsednik arbitražnega sveta o tem pisno obvesti pogodbenici in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, ter pri tem navede razloge za odlog in datum, ko svet namerava predložiti svoje vmesno poročilo. Vmesno poročilo nikakor ne sme biti predloženo pozneje kot 120 dni od ustanovitve arbitražnega sveta. Vmesno poročilo se ne objavi.

2.   Vsaka od pogodbenic lahko arbitražnemu svetu predloži pisni zahtevek za presojo določenih vidikov vmesnega poročila v 14 dneh od njegove predložitve.

3.   V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom ali storitvami, si arbitražni svet prizadeva predložiti vmesno poročilo v 45 dneh, v vsakem primeru pa najpozneje v 60 dneh od svoje ustanovitve. Vsaka od pogodbenic lahko arbitražnemu svetu predloži pisni zahtevek za presojo določenih vidikov vmesnega poročila v 7 dneh od njegove predložitve.

4.   Po proučitvi pisnih pripomb pogodbenic o vmesnem poročilu lahko arbitražni svet svoje poročilo spremeni in opravi nadaljnja preverjanja, za katera meni, da so potrebna. Ugotovitve dokončne razsodbe sveta zajemajo zadovoljivo razpravo o argumentih iz stopnje vmesnega pregleda in dajejo jasen odgovor na vprašanja in stališča obeh pogodbenic.

5.   V zvezi s sporom glede poglavja 11 (Energija, povezana s trgovino) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ki ga ena od pogodbenic šteje kot nujnega zaradi popolne ali delne prekinitve transporta zemeljskega plina, nafte ali električne energije med pogodbenicama ali zaradi nevarnosti za to, se vmesno poročilo predloži v 20 dneh od ustanovitve arbitražnega sveta, kakršen koli zahtevek iz odstavka 2 tega člena pa se predloži v petih dneh od predložitve pisnega poročila. Arbitražni svet se lahko odloči, da vmesnega poročila ne pripravi.

Člen 252

Spravni postopek za nujne energetske spore

1.   V zvezi s sporom glede poglavja 11 (Energija, povezana s trgovino) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ki ga ena od pogodbenic šteje kot nujnega zaradi popolne ali delne prekinitve transporta zemeljskega plina, nafte ali električne energije med pogodbenicama ali zaradi nevarnosti za to, lahko katera koli od pogodbenic zaprosi predsednika arbitražnega sveta, da ravna kot spravni posredovalec v zvezi s katero koli zadevo, povezano s sporom, in sicer s predložitvijo prošnje svetu.

2.   Spravni posredovalec si prizadeva za sporazumno rešitev spora ali za dogovor o postopku za njegovo rešitev. Če v 15 dneh od imenovanja posredovalcu ne uspe doseči takega dogovora, predlaga rešitev spora ali postopek za njegovo rešitev ter določi pogoje, ki jih je treba upoštevati od dne, ki ga določi, do rešitve spora.

3.   Pogodbenici in subjekti pod njunim nadzorom ali jurisdikcijo upoštevajo priporočila na podlagi odstavka 2 glede pogojev, in sicer tri mesece po odločitvi spravnega posredovalca ali do rešitve spora, kar nastopi prej.

4.   Spravni posredovalec spoštuje kodeks ravnanja iz Priloge XXI k temu sporazumu.

Člen 253

Obvestilo o odločitvi arbitražnega sveta

1.   Arbitražni svet o svoji končni odločitvi obvesti pogodbenici in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, in sicer v 120 dneh od svoje ustanovitve. Kadar meni, da tega roka ni mogoče upoštevati, predsednik arbitražnega sveta o tem pisno obvesti pogodbenici in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi ter pri tem navede razloge za odlog in datum, ko svet namerava predložiti svojo odločitev. Odločitev nikakor ne sme biti predložena pozneje kot 150 dni od ustanovitve arbitražnega sveta.

2.   V nujnih primerih, vključno s tistimi, ki so povezani s pokvarljivim ali sezonskim blagom ali storitvami, si arbitražni svet prizadeva sporočiti svojo odločitev v 60 dneh od ustanovitve arbitražnega sveta. Odločitev nikakor ne sme biti predložena pozneje kot 75 dni od njegove ustanovitve.

3.   V zvezi s sporom glede poglavja 11 (Energija, povezana s trgovino) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ki ga ena od pogodbenic šteje kot nujnega zaradi popolne ali delne prekinitve transporta zemeljskega plina, nafte ali električne energije med pogodbenicama ali zaradi nevarnosti za to, arbitražni svet sporoči svojo odločitev v 40 dneh od svoje ustanovitve.

Pododdelek 2

Izpolnitev odločitve

Člen 254

Izpolnitev odločitve arbitražnega senata

Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, sprejme vse potrebne ukrepe za takojšnjo izpolnitev odločitve arbitražnega sveta v dobri veri.

Člen 255

Razumno obdobje za izpolnitev odločitve

1.   Če takojšnja izpolnitev odločitve ni mogoča, si pogodbenici prizadevata doseči dogovor, v kolikšnem času mora biti odločitev izpolnjena. V takem primeru pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, najpozneje 30 dni po prejemu obvestila o odločitvi arbitražnega sveta pogodbenico, ki je vložila pritožbo, in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, obvesti o tem, koliko časa potrebuje za izpolnitev odločitve („razumno obdobje“).

2.   Če se pogodbenici razhajata glede razumnega obdobja za izpolnitev odločitve arbitražnega senata, pogodbenica, ki je vložila pritožbo, v 20 dneh od datuma, ko je od pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, prejela uradno obvestilo v skladu z odstavkom 1, pisno zahteva, da dolžino razumnega obdobja določi prvotni arbitražni svet. Obvestilo o takem zahtevku se hkrati pošlje drugi pogodbenici in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi. Prvotni arbitražni svet svojo odločitev sporoči pogodbenicama in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi v 20 dneh od datuma vložitve zahtevka.

3.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pisno obvesti pogodbenico, ki je vložila pritožbo, o svojem napredku pri izpolnjevanju odločitve arbitražnega sveta vsaj en mesec pred iztekom razumnega obdobja.

4.   Razumno obdobje se lahko podaljša ob soglasju pogodbenic.

Člen 256

Proučitev ukrepov, sprejetih za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta

1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pred koncem razumnega obdobja pogodbenico, ki je vložila pritožbo, in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, uradno obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta.

2.   Če se pogodbenici razhajata glede obstoja ali skladnosti ukrepa, uradno sporočenega v skladu z odstavkom 1, z določbami iz člena 245 tega sporazuma, lahko pogodbenica, ki je vložila pritožbo, pisno zahteva, da prvotni arbitražni svet presodi o zadevi. V takem zahtevku opredeli zadevni sporni ukrep in pojasni, kako ta ukrep krši določbe člena 245 tega sporazuma v tolikšni meri, da to pomeni pravno podlago za pritožbo. Arbitražni svet svojo odločitev sporoči pogodbenicama in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi v 45 dneh od datuma vložitve zahtevka.

Člen 257

Začasni korektivni ukrepi v primeru neizpolnjevanja odločitve

1.   Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ne pošlje uradnega obvestila o ukrepih za izpolnitev odločitve arbitražnega sveta pred iztekom razumnega obdobja ali če arbitražni svet odloči, da ni bil sprejet noben ukrep za izpolnitev odločitve ali da ukrep, sporočen v skladu s členom 256(1) tega sporazuma, ni skladen z obveznostmi navedene pogodbenice iz člena 245 tega sporazuma, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na zahtevo pogodbenice, ki je vložila pritožbo, in po posvetovanjih z njo predloži ponudbo za začasno nadomestilo.

2.   Če se pogodbenica, ki je vložila pritožbo, odloči, da ne bo zahtevala ponudbe za začasno nadomestilo iz odstavka 1 tega člena ali če je tak zahtevek predložen in če ne pride do dogovora o nadomestilu v 30 dneh od konca razumnega obdobja ali v primeru obvestila arbitražnega sveta v skladu s členom 256 tega sporazuma, da ni bil sprejet noben ukrep za izpolnitev odločitve ali da ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, ni skladen z določbami člena 245 tega sporazuma, lahko pogodbenica, ki je vložila pritožbo, po obvestilu drugi pogodbenici in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, začasno opusti obveznosti, ki izhajajo iz katere koli določbe člena 245 tega sporazuma, na ravni, ki je enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi neizpolnjevanja. V obvestilu je navedena raven začasne opustitve obveznosti. Pogodbenica, ki je vložila pritožbo, lahko začasno opustitev izvede kadar koli po izteku 10 dni od datuma prejema uradnega obvestila s strani pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba, razen če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, zahteva arbitražo v skladu z odstavkom 4 tega člena.

3.   Pogodbenica, ki je vložila pritožbo, se pri začasni opustitvi obveznosti lahko odloči povišati svoje tarifne stopnje na raven, ki se uporablja za druge članice STO, in sicer za obseg trgovine, ki se določi tako, da je obseg trgovine, pomnožen s povišanjem tarifnih stopenj, enak vrednosti izničenja ali poslabšanja zaradi kršitve.

4.   Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, meni, da raven začasne opustitve ni enakovredna izničenju ali poslabšanju zaradi kršitve, lahko pisno zahteva, da o zadevi presodi prvotni arbitražni svet. O takem zahtevku obvesti pogodbenico, ki je vložila pritožbo, in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, in sicer pred iztekom obdobja 10 dni iz odstavka 2. Prvotni arbitražni svet svojo odločitev o ravni začasne opustitve obveznosti sporoči pogodbenicama in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi v 30 dneh od vložitve zahtevka. Obveznosti se ne opustijo, dokler prvotni arbitražni svet ne sporoči svoje odločitve, vsaka začasna opustitev pa mora biti v skladu z odločitvijo arbitražnega sveta.

5.   Opustitev obveznosti in nadomestilo iz tega člena sta začasna in prenehata po tem, ko:

| (a) | pogodbenici dosežeta sporazumno rešitev v skladu s členom 262 tega sporazuma ali |
| --- | --- |

(a)

pogodbenici dosežeta sporazumno rešitev v skladu s členom 262 tega sporazuma ali

| (b) | se pogodbenici dogovorita, da zaradi ukrepa, sporočenega v skladu s členom 256(1) tega sporazuma, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, izpolnjuje določbe iz člena 245 tega sporazuma ali |
| --- | --- |

(b)

se pogodbenici dogovorita, da zaradi ukrepa, sporočenega v skladu s členom 256(1) tega sporazuma, pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, izpolnjuje določbe iz člena 245 tega sporazuma ali

| (c) | so bili vsi ukrepi, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni z določbami iz člena 245, odpravljeni ali spremenjeni, tako da je bila dosežena skladnost z navedenimi določbami, kot se odloči v skladu s členom 256(2) tega sporazuma. |
| --- | --- |

(c)

so bili vsi ukrepi, za katere je bilo ugotovljeno, da niso skladni z določbami iz člena 245, odpravljeni ali spremenjeni, tako da je bila dosežena skladnost z navedenimi določbami, kot se odloči v skladu s členom 256(2) tega sporazuma.

Člen 258

Korektivni ukrepi za nujne energetske spore

1.   V zvezi s sporom glede poglavja 11 (Energija, povezana s trgovino) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ki ga ena od pogodbenic šteje kot nujnega zaradi popolne ali delne prekinitve transporta zemeljskega plina, nafte ali električne energije med pogodbenicama ali zaradi nevarnosti za to, se uporabljajo določbe tega člena v zvezi s korektivnimi ukrepi.

2.   Z odstopanjem od členov 255, 256 in 257 tega sporazuma lahko pogodbenica, ki je vložila pritožbo, obveznosti iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma začasno opusti na ravni, ki ustreza izničenju ali poslabšanju, ki ju je povzročila pogodbenica, ki ni dosegla skladnosti z odločitvijo arbitražnega sveta v 15 dneh od njegovega obvestila. Ta začasna opustitev lahko začne veljati takoj. Taka začasna opustitev se lahko ohrani, dokler pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, ne izpolni odločitve arbitražnega sveta.

3.   Če pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, izpodbija obstoj neizpolnjevanja ali raven opustitve obveznosti zaradi neizpolnjevanja, lahko začne postopek na podlagi členov 257(4) in 259 tega sporazuma, ki se obravnava po pospešenem postopku. Od pogodbenice, ki je vložila pritožbo, se bo odprava ali prilagoditev začasne opustitve obveznosti zahtevala šele potem, ko bo svet odločil o zadevi, dokler postopek ni končan, pa lahko začasno opustitev obveznosti ohrani.

Člen 259

Pregled ukrepov, sprejetih za zagotovitev izpolnjevanja odločitve po sprejetju začasnih korektivnih ukrepov zaradi neizpolnjevanja

1.   Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, pogodbenico, ki je vložila pritožbo, in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, obvesti o ukrepih, ki jih je sprejela za zagotovitev izpolnjevanje odločitve arbitražnega sveta po začasni ukinitvi koncesij oziroma uporabi začasnega nadomestila. Z izjemo primerov iz odstavka 2 tega člena pogodbenica, ki je vložila pritožbo, umakne začasno ukinitev koncesij v 30 dneh od datuma prejema obvestila. V primerih, ko je bilo uporabljeno nadomestilo in z izjemo primerov iz odstavka 2 tega člena lahko pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, preneha z uporabo takega nadomestila v 30 dneh od svojega obvestila, da je izpolnila odločitev arbitražnega sveta.

2.   Če pogodbenici v 30 dneh od prejema uradnega obvestila ne dosežeta dogovora o tem, ali s priglašenim ukrepom pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, izpolnjuje določbe člena 245 tega sporazuma, pogodbenica, ki je vložila pritožbo, pisno zahteva, da o zadevi odloči prvotni arbitražni svet. Obvestilo o takem zahtevku se hkrati pošlje drugi pogodbenici in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi. Odločitev arbitražnega sveta se sporoči pogodbenicama in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi v 45 dneh od datuma vložitve zahtevka. Če arbitražni svet odloči, da je kateri koli ukrep, sprejet za izpolnitev odločitve, skladen z določbami iz člena 245 tega sporazuma, se začasna opustitev obveznosti oziroma uporaba nadomestila zaključi. Pogodbenica, ki je vložila pritožbo, začasno ukinitev koncesij po potrebi prilagodi ravni, ki jo določi arbitražni svet.

Člen 260

Zamenjava arbitrov

Če v arbitražnem postopku iz tega poglavja prvotni arbitražni svet ali nekateri od njegovih članov ne morejo sodelovati, se umaknejo ali jih je treba nadomestiti, ker ne izpolnjujejo zahtev kodeksa ravnanja iz Priloge XXI k temu sporazumu, se uporabi postopek iz člena 249 tega sporazuma. Rok za obvestilo o odločitvi arbitražnega sveta se podaljša za 20 dni z izjemo nujnih sporov iz odstavka 7 člena 249, za katere se rok podaljša za pet dni.

Pododdelek 3

Skupne določbe

Člen 261

Začasna prekinitev in zaključek arbitražnega postopka in postopkov za zagotavljanje skladnosti

Arbitražni svet na pisno zahtevo obeh pogodbenic kadar koli začasno ustavi svoje delovanje za obdobje, o katerem se dogovorita pogodbenici in ki ne presega 12 mesecev. Arbitražni svet nadaljuje svoje delo pred koncem tega obdobje na pisno zahtevo obeh pogodbenic ali po koncu tega obdobja na pisno zahtevo ene od pogodbenic. Pogodbenica, ki predloži pisno zahtevo, ustrezno obvesti predsednika in sopredsednike Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, in drugo pogodbenico. Če ob koncu dogovorjenega obdobja prekinitve nobena od pogodbenic ne zahteva ponovnega pričetka dela arbitražnega sveta, se postopek zaključi. Začasna prekinitev in zaključek dela arbitražnega sveta ne posegata v pravice katere koli od pogodbenic v drugem postopku na podlagi člena 269 tega sporazuma.

Člen 262

Sporazumna rešitev

Pogodbenici lahko kadar koli dosežeta sporazumno rešitev spora v skladu z naslovom IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. O taki rešitvi skupno obvestita Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, in po potrebi predsednika arbitražnega sveta. Če rešitev zahteva odobritev v skladu z relevantnimi nacionalnimi postopki katere koli od pogodbenic, se v obvestilu navede takšna zahteva, postopek reševanja spora pa se začasno prekine. Če se taka odobritev ne zahteva ali po obvestilu o končanju kakršnih koli takih nacionalnih postopkov, se postopek reševanja sporov konča.

Člen 263

Poslovnik

1.   Postopke reševanja sporov iz tega poglavja urejata poslovnik iz Priloge XX k temu sporazumu in kodeks ravnanja iz Priloge XXI k temu sporazumu.

2.   Zaslišanja arbitražnega sveta so odprta za javnost, razen če poslovnik določa drugače.

Člen 264

Informacije in tehnični nasveti

Arbitražni svet lahko na zahtevo pogodbenice ali na lastno pobudo pridobi informacije, ki se mu zdijo ustrezne za njegov postopek, in sicer iz katerega koli vira, vključno s stranmi, vpletenimi v spor. Arbitražni svet ima prav tako pravico pridobiti strokovno mnenje, če meni, da je to primerno. Pred izbiro teh strokovnjakov se posvetuje s pogodbenicama. Fizične in pravne osebe s sedežem na ozemlju ene od pogodbenic lahko v skladu s poslovnikom arbitražnemu svetu predložijo dopis amicus curiae. Kakršne koli informacije, pridobljene v skladu s tem členom, je treba predložiti vsaki od pogodbenic, da izrazita pripombe.

Člen 265

Pravila razlage

Arbitražni svet razlaga določbe iz člena 245 tega sporazuma v skladu z običajnimi pravili razlage mednarodnega javnega prava, vključno z Dunajsko konvencijo o pravu mednarodnih pogodb iz leta 1969. Svet tudi upošteva relevantne razlage iz poročil svetov in pritožbenega organa, ki jih sprejme organ STO za poravnavo sporov. Odločitve arbitražnega sveta ne morejo povečati ali zmanjšati pravic in obveznosti pogodbenic, določenih s tem sporazumom.

Člen 266

Sklepi in odločitve arbitražnega sveta

1.   Arbitražni svet si prizadeva za sprejemanje sklepov s soglasjem. Če odločitve kljub temu ni mogoče doseči s soglasjem, se o sporni zadevi odloča z večino glasov. Posvetovanja arbitražnega sveta so zaupna in nasprotna mnenja se ne objavijo.

2.   Vse odločitve arbitražnega sveta pogodbenici sprejmeta brezpogojno. Te odločitve ne ustvarjajo nobenih pravic ali obveznosti za fizične ali pravne osebe. V odločitvi so navedene ugotovitve glede dejstev, uporabe ustreznih določb iz člena 245 tega sporazuma in utemeljitev sprejetih ugotovitev in zaključkov. Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, v celoti objavi odločitve arbitražnega sveta v 10 dneh od obvestila o njih, razen če se odloči, da tega ne bo storil, da bi zagotovil zaupnost informacij, ki jih je pogodbenica, ki jih je predložila, na podlagi svoje zakonodaje označila za zaupne.

Člen 267

Predložitev zadev Sodišču Evropske unije

1.   Postopki iz tega člena se uporabljajo za spore v zvezi z razlago in uporabo določb tega sporazuma, ki pogodbenicama nalagajo obveznosti, določene na podlagi sklicevanja na določbe prava Unije.

2.   Če se v sporu pojavi težava v zvezi z razlago določbe prava Unije, navedene v odstavku 1, arbitražni svet ne odloči o tem vprašanju, temveč za odločitev zaprosi Sodišče Evropske unije. V takih primerih se tek rokov, ki veljajo za odločitve arbitražnega sveta, začasno ustavi, dokler Sodišče Evropske unije ne sprejme odločitve. Odločitev Sodišča Evropske unije je za arbitražni svet zavezujoča.

Oddelek 4

Splošne določbe

Člen 268

Seznami arbitrov

1.   Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, najpozneje v šestih mesecih od začetka veljavnosti tega sporazuma pripravi seznam vsaj 15 posameznikov, ki so pripravljeni in sposobni delovati kot arbitri. Seznam je sestavljen iz treh podseznamov: enega podseznama za vsako od pogodbenic in enega podseznama posameznikov, ki niso državljani nobene od pogodbenic in ki lahko opravljajo funkcijo predsednika arbitražnega sveta. Na vsakem od podseznamov je vsaj pet posameznikov. Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi zagotavlja, da je seznam vedno popoln.

2.   Arbitri imajo strokovno znanje in izkušnje iz prava in mednarodne trgovine. So samostojni, delujejo v svojem imenu, ne sprejemajo navodil od nobene organizacije ali vlade, niso povezani z vlado nobene od pogodbenic ter ravnajo v skladu s kodeksom ravnanja iz Priloge XXI k temu sporazumu.

3.   Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi lahko pripravi dodatne sezname s po 12 posamezniki z znanjem in izkušnjami iz določenih sektorjev, ki jih zajema ta sporazum. Ob soglasju pogodbenic se ti dodatni seznami uporabijo za sestavo arbitražnega sveta v skladu s postopkom iz člena 249 tega sporazuma.

Člen 269

Razmerje do obveznosti STO

1.   Uporaba določb o reševanju sporov iz tega poglavja ne posega v nobeno dejanje v okviru STO, vključno s postopkom za reševanje sporov.

2.   Če pa je pogodbenica v zvezi z določenim ukrepom začela postopek reševanja spora v skladu s tem poglavjem ali Sporazumom STO, ne more začeti postopka reševanja spora v zvezi z istim ukrepom pri drugem razsodišču, dokler se prvi postopek ne konča. Poleg tega si pogodbenica ne prizadeva, da bi pri obeh razsodiščih popravila kršitev obveznosti, ki je enaka v okviru tega sporazuma in Sporazuma STO. V tem primeru velja, da po začetku postopka za reševanje spora pogodbenici uporabita izbrano razsodišče ob izključitvi drugega, razen če izbrano razsodišče iz procesnih ali jurisdikcijskih razlogov ne pride do ugotovitev v zvezi z zahtevkom za popravo kršitve navedene obveznosti.

3.   V odstavku 2 tega člena:

| (a) | se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko ena od pogodbenic vloži zahtevek za ustanovitev sveta v skladu s členom 6 Dogovora o pravilih in postopkih za reševanje sporov iz Priloge 2 k Sporazumu STO, ter se končajo, ko Organ STO za reševanje sporov sprejme poročilo sveta oziroma poročilo pritožbenega organa v skladu s členoma 16 in 17.14 navedenega dogovora, ter |
| --- | --- |

(a)

se postopki reševanja sporov v skladu s Sporazumom STO začnejo, ko ena od pogodbenic vloži zahtevek za ustanovitev sveta v skladu s členom 6 Dogovora o pravilih in postopkih za reševanje sporov iz Priloge 2 k Sporazumu STO, ter se končajo, ko Organ STO za reševanje sporov sprejme poročilo sveta oziroma poročilo pritožbenega organa v skladu s členoma 16 in 17.14 navedenega dogovora, ter

| (b) | se postopki reševanja sporov v okviru tega poglavja začnejo, ko ena od pogodbenic vloži zahtevek za ustanovitev arbitražnega sveta v skladu s členom 248 tega sporazuma, ter se končajo, ko arbitražni svet o svoji odločitvi v skladu s členom 253 tega sporazuma uradno obvesti pogodbenici in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

se postopki reševanja sporov v okviru tega poglavja začnejo, ko ena od pogodbenic vloži zahtevek za ustanovitev arbitražnega sveta v skladu s členom 248 tega sporazuma, ter se končajo, ko arbitražni svet o svoji odločitvi v skladu s členom 253 tega sporazuma uradno obvesti pogodbenici in Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma.

4.   Nobena določba tega sporazuma pogodbenicam ne preprečuje uporabe začasne opustitve obveznosti, ki jo je odobril Organ STO za reševanje sporov. Sporazum STO se ne uporabi za to, da bi se pogodbenici preprečila začasna opustitev obveznosti v skladu s tem poglavjem.

Člen 270

Roki

1.   Vsi roki iz tega poglavja, vključno z roki, v katerih mora arbitražni svet uradno sporočiti svoje odločitve, se štejejo v koledarskih dnevih od datuma, ki sledi dejanju oziroma dejstvu, na katerega se nanašajo, razen če je določeno drugače.

2.   Vsi roki iz tega poglavja se lahko spremenijo ob soglasju pogodbenic, udeleženih v sporu. Arbitražni svet lahko pogodbenicama kadarkoli predlaga, da spremenita kateri koli rok iz tega poglavja, pri čemer navede razloga za svoj predlog.

POGLAVJE 15

Splošne določbe o približevanju v skladu z naslovom iv

Člen 271

Napredek pri približevanju na področjih, povezanih s trgovino

1.   Za lažjo oceno približevanja, kot jo določa člen 419 tega sporazuma, gruzijskega prava pravu Unije na področjih, povezanih s trgovino, iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma pogodbenici redno, vsaj enkrat letno, razpravljata o napredku pri približevanju v skladu z dogovorjenimi roki iz poglavij 3, 4, 5, 6 in 8 naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, in sicer v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, ali v okviru enega od njegovih pododborov, ustanovljenih s tem sporazumom.

2.   Gruzija na zahtevo Unije in za namene take razprave Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi ali enemu od njegovih pododborov, kar je ustrezno, predloži informacije v pisni obliki o napredku pri približevanju ter učinkovitem izvajanju in uveljavljanju približane domače zakonodaje, v zvezi z ustreznimi poglavji naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

3.   Gruzija obvesti Unijo, če meni, da je zaključila približevanje iz katerega koli poglavja iz odstavka 1.

Člen 272

Razveljavitev neskladnega domačega prava

V okviru približevanja Gruzija razveljavi določbe svojega prava ali odpravi upravne prakse, ki niso v skladu s pravom Unije, ki je predmet določb o približevanjuiz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ali z domačim pravom, približanim pravu Unije.

Člen 273

Ocena približevanja na področjih, povezanih s trgovino

1.   Unija začne oceno približevanja iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma po tem, ko jo Gruzija obvesti v skladu s členom 271(3) tega sporazuma, razen če je v poglavjih 4 in 8 naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma določeno drugače.

2.   Unija oceni, ali je gruzijsko pravo približano pravu Unije ter ali se učinkovito izvaja in uveljavlja. Gruzija Uniji zagotovi vse informacije, potrebne za tako oceno, v jeziku, o katerem se pogodbenici sporazumno dogovorita.

3.   Unija pri oceni iz odstavka 2 upošteva obstoj in delovanje ustrezne infrastrukture, teles in postopkov v Gruziji, potrebnih za učinkovito izvajanje in uveljavljanje prava v Gruziji.

4.   Unija pri oceni iz odstavka 2 upošteva obstoj morebitnih določb domačega prava ali upravnih praks, ki niso skladne s pravom Unije, ki je predmet določb o približevanju iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ali z domačim pravom, približanim pravu Unije.

5.   Unija obvesti Gruzijo o rezultatih ocene v roku, ki se določi v skladu s členom 276(1) tega sporazuma, razen če ni določeno drugače. Pogodbenici lahko o oceni razpravljata v okviru Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, ali njegovih ustreznih pododborov v skladu s členom 419(4) tega sporazuma, razen če ni določeno drugače.

Člen 274

Razvoj na področju približevanja

1.   Gruzija zagotovi učinkovito izvajanje domačega prava, približanega na podlagi naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma ter sprejme vse potrebne ukrepe, da upošteva razvoj prava Unije v domačem pravu v skladu s členom 418 tega sporazuma.

2.   Unija obvesti Gruzijo o vseh končnih predlogih Komisije za sprejetje ali spremembo prava Unije, relevantnih za obveznosti glede približevanja, ki jih ima Gruzija v skladu z naslovom IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

3.   Gruzija obvesti Unijo o ukrepih, vključno z zakonodajnimi predlogi in upravnimi praksami, ki lahko vplivajo na izpolnjevanje njenih obveznosti glede približevanja v skladu z naslovom IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

4.   Pogodbenici na zahtevo razpravljata o učinku predlogov ali ukrepov iz odstavkov 2 in 3 na pravo Gruzije ali na skladnost z obveznostmi iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

5.   Če Gruzija po oceni na podlagi člena 273 tega sporazuma spremeni svoje domače pravo, da se upoštevajo spremembe pri približevanju iz poglavij 3, 4, 5, 6 in 8 naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, Unija izvede novo oceno na podlagi člena 273 tega sporazuma. Če Gruzija sprejme kakršne koli druge ukrepe, ki bi lahko vplivali na izvajanje in uveljavljanje približanega domačega prava, lahko Unija izvede novo oceno v skladu s členom 273 tega sporazuma.

6.   Če tako zahtevajo okoliščine, lahko Unija začasno zaustavi določene ugodnosti, ki izhajajo iz ocene, da je bilo pravo Gruzije približano pravu Unije ter se učinkovito izvaja in uveljavlja, če Gruzija ne približa svojega domačega prava, da bi upoštevalo spremembe naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma v zvezi s približevanjem, če ocena iz odstavka 5 tega člena pokaže, da pravo Gruzije ni več približano pravu Unije, ali če Pridružitveni svet ne sprejme odločitve o posodobitvi naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma v skladu z razvojem prava Unije.

7.   Unija o vsaki taki načrtovani začasni zaustavitvi takoj obvesti Gruzijo. Gruzija lahko v treh mesecih od obvestila zadevo posreduje Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, pri tem pa predloži tudi pisno utemeljitev. Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi razpravlja o zadevi v treh mesecih od takrat, ko mu je predložena. Če se zadeva ne predloži Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi ali če je odbor ne more razrešiti v treh mesecih od takrat, ko mu je predložena, lahko Unija začasno ukine ugodnosti. Začasna ukinitev ugodnosti se takoj odpravi, če Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi pozneje razreši zadevo.

Člen 275

Izmenjava informacij

Izmenjava informacij v zvezi s približevanjemna podlagi naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma poteka prek kontaktnih točk, določenih v členu 222(1) tega sporazuma.

Člen 276

Splošne določbe

1.   Pridružitveni odbor v svoji trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, sprejme postopke za lažjo oceno približevanja in zagotovitev učinkovite izmenjave informacij o približevanju, vključno z roki za oceno ter obliko, vsebino in jezikom izmenjanih informacij.

2.   Vsako sklicevanje na določen akt Unije v naslovu IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma vključuje tudi spremembe, dopolnila in nadomestne ukrepe, objavljene v Uradnem listu Evropske unije pred 29. novembrom 2013.

3.   V primeru konflikta določbe poglavij 3, 4, 5, 6 in 8 naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma prevladajo nad določbami tega poglavja.

4.   Trditve glede kršitev določb tega poglavja se ne obravnavajo na podlagi poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

NASLOV V

GOSPODARSKO SODELOVANJE

POGLAVJE 1

Gospodarski dialog

Člen 277

1.   EU in Gruzija omogočata postopek gospodarske reforme z izboljšanjem razumevanja temeljnih načel njunih gospodarstev ter z oblikovanjem in izvajanjem gospodarskih politik.

2.   Gruzija si bo prizadevala vzpostaviti delujoče tržno gospodarstvo ter svoje gospodarske in finančne predpise postopoma približa predpisom EU, hkrati pa zagotoviti zdrave makroekonomske politike.

Člen 278

V ta namen se partnerici dogovorita, da bosta vzdrževali reden dialog o ekonomskih zadevah, namenjen:

| (a) | izmenjavi informacij o makroekonomskih trendih in politikah ter strukturnih reformah, vključno s strategijami za gospodarski razvoj; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavi informacij o makroekonomskih trendih in politikah ter strukturnih reformah, vključno s strategijami za gospodarski razvoj;

| (b) | izmenjavi strokovnega znanja in dobrih praks na področju javnih financ, monetarne in tečajne politike, finančne politike in ekonomske statistike; |
| --- | --- |

(b)

izmenjavi strokovnega znanja in dobrih praks na področju javnih financ, monetarne in tečajne politike, finančne politike in ekonomske statistike;

| (c) | izmenjavi informacij in izkušenj o regionalnem gospodarskem povezovanju, vključno z delovanjem evropske ekonomske in monetarne unije; |
| --- | --- |

(c)

izmenjavi informacij in izkušenj o regionalnem gospodarskem povezovanju, vključno z delovanjem evropske ekonomske in monetarne unije;

| (d) | pregledu stanja dvostranskega sodelovanja na gospodarskem, finančnem in statističnem področju. |
| --- | --- |

(d)

pregledu stanja dvostranskega sodelovanja na gospodarskem, finančnem in statističnem področju.

POGLAVJE 2

Upravljanje javnih financ in finančni nadzor

Člen 279

Pogodbenici sodelujeta na področju notranjega nadzora javnih financ in zunanje revizije, da bi:

| (a) | nadalje razvijali in izvajali sistem notranjega nadzora javnih financ na podlagi načela upravne odgovornosti, vključno s funkcionalno neodvisno funkcijo notranje revizije v celotnem javnem sektorju, z uskladitvijo s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi in metodologijami ter dobrimi praksami EU, na podlagi strateškega dokumenta o notranjem nadzoru javnih financ, ki ga je odobrila vlada Gruzije; |
| --- | --- |

(a)

nadalje razvijali in izvajali sistem notranjega nadzora javnih financ na podlagi načela upravne odgovornosti, vključno s funkcionalno neodvisno funkcijo notranje revizije v celotnem javnem sektorju, z uskladitvijo s splošno sprejetimi mednarodnimi standardi in metodologijami ter dobrimi praksami EU, na podlagi strateškega dokumenta o notranjem nadzoru javnih financ, ki ga je odobrila vlada Gruzije;

| (b) | pojasnili v strateškem dokumentu o notranjem nadzoru javnih financ, če in pod katerimi pogoji je mogoče izvajati sistem finančnih inšpekcij – v tem primeru bo ta funkcija delovala na podlagi pritožb ter bo funkcijo notranje revizije dopolnjevala in ne podvajala; |
| --- | --- |

(b)

pojasnili v strateškem dokumentu o notranjem nadzoru javnih financ, če in pod katerimi pogoji je mogoče izvajati sistem finančnih inšpekcij – v tem primeru bo ta funkcija delovala na podlagi pritožb ter bo funkcijo notranje revizije dopolnjevala in ne podvajala;

| (c) | omogočili učinkovito sodelovanje med akterji, opredeljenimi v strateškem dokumentu o notranjem nadzoru javnih financ, za spodbujanje razvoja upravljanja; |
| --- | --- |

(c)

omogočili učinkovito sodelovanje med akterji, opredeljenimi v strateškem dokumentu o notranjem nadzoru javnih financ, za spodbujanje razvoja upravljanja;

| (d) | podprli centralno usklajevalno enoto za notranji nadzor javnih financ in okrepili njene pristojnosti; |
| --- | --- |

(d)

podprli centralno usklajevalno enoto za notranji nadzor javnih financ in okrepili njene pristojnosti;

| (e) | nadalje okrepili državni revizijski organ Gruzije kot vrhovno revizijsko institucijo v Gruziji v smislu njene neodvisnosti, organizacijskih in revizijskih dejavnosti, finančnih in človeških virov ter njenega izvajanja mednarodno sprejetih standardov zunanje revizije (INTOSAI) ter |
| --- | --- |

(e)

nadalje okrepili državni revizijski organ Gruzije kot vrhovno revizijsko institucijo v Gruziji v smislu njene neodvisnosti, organizacijskih in revizijskih dejavnosti, finančnih in človeških virov ter njenega izvajanja mednarodno sprejetih standardov zunanje revizije (INTOSAI) ter

| (f) | izmenjevali informacije, izkušnje in dobre prakse, med drugim z izmenjavo osebja in skupnim usposabljanjem na teh področjih. |
| --- | --- |

(f)

izmenjevali informacije, izkušnje in dobre prakse, med drugim z izmenjavo osebja in skupnim usposabljanjem na teh področjih.

POGLAVJE 3

Obdavčitev

Člen 280

Pogodbenici sodelujeta pri krepitvi dobrega upravljanja na davčnem področju, da bi še izboljšali medsebojne gospodarske odnose, trgovino, naložbe in lojalno konkurenco.

Člen 281

Kar zadeva člen 280 tega sporazuma, pogodbenici priznavata načela dobrega upravljanja na davčnem področju, tj. načela preglednosti, izmenjave informacij in lojalne davčne konkurence, kot jih sprejemajo države članice na ravni EU, in se zavezujeta k njihovemu izvajanju. Pogodbenici bosta zato brez poseganja v pristojnosti EU in držav članic izboljšali mednarodno sodelovanje na davčnem področju, olajšali pobiranje zakonitih davčnih prihodkov in razvili ukrepe za učinkovito izvajanje zgoraj navedenih načel.

Člen 282

Pogodbenici bosta tudi razširili in okrepili sodelovanje za razvoj gruzijskega davčnega sistema in davčne uprave, vključno z okrepitvijo zmožnosti za pobiranje davkov in nadzor nad njimi, zagotovili učinkovito pobiranje davkov ter okrepili boj proti davčnim goljufijam in davčnim utajam. Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja in izmenjavo izkušenj pri boju proti davčnim goljufijam, zlasti sistemskim davčnim utajam davka na dodano vrednost (t. i. davčnim vrtiljakom).

Člen 283

Pogodbenici razvijeta svoje sodelovanje in uskladita politike na področju ukrepanja in boja proti goljufijam in tihotapljenju trošarinskih izdelkov. V to sodelovanje bo med drugim spadalo čim večje postopno usklajevanje stopenj trošarine za tobačne izdelke, pri čemer je treba upoštevati omejitve zaradi regionalnih razmer, v skladu z Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom. Pogodbenici si za ta namen prizadevata okrepiti sodelovanje z ozirom na regionalne razmere.

Člen 284

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 285

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 4

Statistika

Člen 286

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede statističnih vprašanj, s čimer prispevata k dolgoročnemu cilju zagotavljanja pravočasnih, mednarodno primerljivih in zanesljivih statističnih podatkov. Pričakuje se, da bodo trajnostni, učinkoviti in strokovno neodvisni nacionalni statistični sistemi zagotovili informacije, ki so pomembne za državljane, podjetja in nosilce odločanja v Gruziji in EU, saj jim bodo omogočali sprejemanje odločitev na tej podlagi. Nacionalni statistični sistem bi moral spoštovati temeljna načela uradne statistike ZN ter upoštevati pravni red EU na področju statistike, vključno s Kodeksom ravnanja evropske statistike, da bi se uskladil z evropskimi merili in standardi.

Člen 287

Nameni sodelovanja so:

| (a) | nadaljnja okrepitev zmogljivosti nacionalnega statističnega sistema s poudarkom na zdravi pravni podlagi, pripravi ustreznih podatkov in metapodatkov, politiki razširjanja in prijaznosti do uporabnika ob upoštevanju različnih skupin uporabnikov, zlasti javnega in zasebnega sektorja, akademske skupnosti in drugih uporabnikov; |
| --- | --- |

(a)

nadaljnja okrepitev zmogljivosti nacionalnega statističnega sistema s poudarkom na zdravi pravni podlagi, pripravi ustreznih podatkov in metapodatkov, politiki razširjanja in prijaznosti do uporabnika ob upoštevanju različnih skupin uporabnikov, zlasti javnega in zasebnega sektorja, akademske skupnosti in drugih uporabnikov;

| (b) | postopna uskladitev statističnega sistema Gruzije z evropskim statističnim sistemom; |
| --- | --- |

(b)

postopna uskladitev statističnega sistema Gruzije z evropskim statističnim sistemom;

| (c) | prilagoditev zagotavljanja podatkov EU, pri čemer se upošteva uporaba relevantnih mednarodnih in evropskih metodologij, vključno s klasifikacijami; |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev zagotavljanja podatkov EU, pri čemer se upošteva uporaba relevantnih mednarodnih in evropskih metodologij, vključno s klasifikacijami;

| (d) | krepitev strokovne in upravne zmogljivosti osebja nacionalnih statističnih uradov, da se olajša uporaba evropskih statističnih standardov in prispeva k razvoju gruzijskega statističnega sistema; |
| --- | --- |

(d)

krepitev strokovne in upravne zmogljivosti osebja nacionalnih statističnih uradov, da se olajša uporaba evropskih statističnih standardov in prispeva k razvoju gruzijskega statističnega sistema;

| (e) | izmenjava izkušenj med pogodbenicama glede razvoja statističnega znanja in izkušenj ter |
| --- | --- |

(e)

izmenjava izkušenj med pogodbenicama glede razvoja statističnega znanja in izkušenj ter

| (f) | spodbujanje celostnega obvladovanja kakovosti vseh postopkov priprave statističnih podatkov in njihovega razširjanja. |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje celostnega obvladovanja kakovosti vseh postopkov priprave statističnih podatkov in njihovega razširjanja.

Člen 288

Pogodbenici sodelujeta v okviru evropskega statističnega sistema, v katerem je Eurostat evropski statistični organ. To sodelovanje se med drugim osredotoči na naslednja področja:

| (a) | makroekonomsko statistiko, vključno z nacionalnimi računi, statistiko zunanje trgovine, statistiko plačilne bilance in statistiko tujih neposrednih naložb; |
| --- | --- |

(a)

makroekonomsko statistiko, vključno z nacionalnimi računi, statistiko zunanje trgovine, statistiko plačilne bilance in statistiko tujih neposrednih naložb;

| (b) | demografske statistike, vključno s popisi in socialno statistiko; |
| --- | --- |

(b)

demografske statistike, vključno s popisi in socialno statistiko;

| (c) | kmetijske statistike, vključno s popisi kmetijstva in okoljsko statistiko; |
| --- | --- |

(c)

kmetijske statistike, vključno s popisi kmetijstva in okoljsko statistiko;

| (d) | poslovne statistike, vključno s poslovnimi registri in uporabo upravnih virov za statistične namene; |
| --- | --- |

(d)

poslovne statistike, vključno s poslovnimi registri in uporabo upravnih virov za statistične namene;

| (e) | energetsko statistiko, vključno z bilancami; |
| --- | --- |

(e)

energetsko statistiko, vključno z bilancami;

| (f) | regionalno statistiko; |
| --- | --- |

(f)

regionalno statistiko;

| (g) | horizontalne dejavnosti, vključno s statistično klasifikacijo, obvladovanjem kakovosti, usposabljanjem, razširjanjem, uporabo sodobnih informacijskih tehnologij, ter |
| --- | --- |

(g)

horizontalne dejavnosti, vključno s statistično klasifikacijo, obvladovanjem kakovosti, usposabljanjem, razširjanjem, uporabo sodobnih informacijskih tehnologij, ter

| (h) | druga relevantna področja. |
| --- | --- |

(h)

druga relevantna področja.

Člen 289

Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje ter razvijata svoje sodelovanje, pri čemer upoštevata že pridobljene izkušnje iz reform statističnih sistemov v okviru različnih programov pomoči. Prizadevanja je treba usmeriti k nadaljnjemu usklajevanju s pravnim redom EU na področju statistike, in sicer na podlagi nacionalne strategije za razvoj gruzijskega statističnega sistema, ob upoštevanju razvoja evropskega statističnega sistema. Poudarek postopka priprave statističnih podatkov je na nadaljnjem razvoju vzorčnih raziskav in uporabi upravnih evidenc ob upoštevanju potrebe po zmanjšanju obremenitve poročanja. Podatki so relevantni za oblikovanje in spremljanje politik na ključnih področjih družbenega in gospodarskega življenja.

Člen 290

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja. Dejavnosti v okviru evropskega statističnega sistema, vključno z usposabljanjem, bi morale biti v čim večji možni meri odprte za udeležbo Gruzije.

Člen 291

Postopno približevanje gruzijske zakonodaje, če je relevantno in se nanaša na pravni red EU na področju statistike, se izvaja v skladu z letno posodobljenim priročnikom o statističnih zahtevah, ki ga pogodbenici upoštevata, kakor je priložen temu sporazumu (Priloga XXIII).

NASLOV VI

DRUGE POLITIKE SODELOVANJA

POGLAVJE 1

Prevoz

Člen 292

Pogodbenici:

| (a) | širita in krepita sodelovanje na področju prevoza, da bi prispevali k razvoju trajnostnih prevoznih sistemov; |
| --- | --- |

(a)

širita in krepita sodelovanje na področju prevoza, da bi prispevali k razvoju trajnostnih prevoznih sistemov;

| (b) | spodbujata učinkovite, varne in zanesljive prevoze, pa tudi intermodalnost in interoperabilnost prevoznih sistemov; |
| --- | --- |

(b)

spodbujata učinkovite, varne in zanesljive prevoze, pa tudi intermodalnost in interoperabilnost prevoznih sistemov;

| (c) | si prizadevata za krepitev glavnih prevoznih povezav med ozemljema. |
| --- | --- |

(c)

si prizadevata za krepitev glavnih prevoznih povezav med ozemljema.

Člen 293

V sodelovanje so med drugim zajeta naslednja področja:

| (a) | razvoj trajnostne nacionalne prevozne politike, ki bo zajemala vse vrste prevoza, zlasti da se zagotovijo okolju prijazni, učinkoviti, varni in zanesljivi prevozni sistemi in se spodbudi vključevanje teh vidikov s področja prevoza na druga področja; |
| --- | --- |

(a)

razvoj trajnostne nacionalne prevozne politike, ki bo zajemala vse vrste prevoza, zlasti da se zagotovijo okolju prijazni, učinkoviti, varni in zanesljivi prevozni sistemi in se spodbudi vključevanje teh vidikov s področja prevoza na druga področja;

| (b) | razvoj sektorskih strategij ob upoštevanju nacionalnih prevoznih politik (vključno s pravnimi zahtevami za posodobitev tehnične opreme in prevoznih voznih parkov za izpolnitev mednarodnih standardov, kot so opredeljeni v Prilogi XXIV in Prilogi XV-D k temu sporazumu, na področju cestnega, železniškega, letalskega in pomorskega prevoza, intermodalnosti, vključno s časovnimi razporedi in mejniki za izvajanje, upravnimi odgovornostmi in načrti financiranja; |
| --- | --- |

(b)

razvoj sektorskih strategij ob upoštevanju nacionalnih prevoznih politik (vključno s pravnimi zahtevami za posodobitev tehnične opreme in prevoznih voznih parkov za izpolnitev mednarodnih standardov, kot so opredeljeni v Prilogi XXIV in Prilogi XV-D k temu sporazumu, na področju cestnega, železniškega, letalskega in pomorskega prevoza, intermodalnosti, vključno s časovnimi razporedi in mejniki za izvajanje, upravnimi odgovornostmi in načrti financiranja;

| (c) | krepitev infrastrukturne politike, da se bolje opredelijo in ovrednotijo infrastrukturni projekti za različne vrste prevoza; |
| --- | --- |

(c)

krepitev infrastrukturne politike, da se bolje opredelijo in ovrednotijo infrastrukturni projekti za različne vrste prevoza;

| (d) | razvoj politik financiranja, ki se osredotočajo na vzdrževanje, omejitve zmogljivosti in manjkajoče povezovalne infrastrukture, ter aktiviranje in spodbujanje sodelovanja zasebnega sektorja pri projektih na področju prevoza; |
| --- | --- |

(d)

razvoj politik financiranja, ki se osredotočajo na vzdrževanje, omejitve zmogljivosti in manjkajoče povezovalne infrastrukture, ter aktiviranje in spodbujanje sodelovanja zasebnega sektorja pri projektih na področju prevoza;

| (e) | pristop k relevantnim mednarodnim organizacijam in sporazumom na področju prevoza, vključno s postopki za zagotavljanje doslednega izvajanja in učinkovitega uveljavljanja mednarodnih sporazumov in konvencij o prevozu; |
| --- | --- |

(e)

pristop k relevantnim mednarodnim organizacijam in sporazumom na področju prevoza, vključno s postopki za zagotavljanje doslednega izvajanja in učinkovitega uveljavljanja mednarodnih sporazumov in konvencij o prevozu;

| (f) | znanstveno in tehnično sodelovanje ter izmenjava informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij v prevozu, kot so inteligentni prevozni sistemi, ter |
| --- | --- |

(f)

znanstveno in tehnično sodelovanje ter izmenjava informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij v prevozu, kot so inteligentni prevozni sistemi, ter

| (g) | spodbujanje uporabe inteligentnih prevoznih sistemov in informacijske tehnologije pri upravljanju in delovanju vseh relevantnih vrst prevoza ter podpora intermodalnosti in sodelovanje pri uporabi vesoljskih sistemov in komercialnih aplikacij, ki lajšajo prevoz. |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje uporabe inteligentnih prevoznih sistemov in informacijske tehnologije pri upravljanju in delovanju vseh relevantnih vrst prevoza ter podpora intermodalnosti in sodelovanje pri uporabi vesoljskih sistemov in komercialnih aplikacij, ki lajšajo prevoz.

Člen 294

1.   Namen sodelovanja je tudi izboljšati pretok potnikov in blaga ter povečati pretočnost prevoznih tokov med Gruzijo, EU in tretjimi državami v regiji, in sicer z odstranitvijo upravnih, tehničnih in drugih ovir, izboljšanjem prevoznih omrežij in posodobitvijo infrastrukture, zlasti na glavni osi med pogodbenicama. To sodelovanje vključuje ukrepe za lažji prehod meja.

2.   Sodelovanje zajema izmenjavo informacij in skupne dejavnosti:

| (a) | na regionalni ravni, zlasti ob upoštevanju in z vključitvijo napredka, doseženega v okviru različnih sporazumov o regionalnem sodelovanju na področju prevoza, kot so Odbor vzhodnega partnerstva za promet, Prometni koridor Evropa-Kavkaz-Azija (TRACECA), bakujski proces in druge pobude na področju prevoza; |
| --- | --- |

(a)

na regionalni ravni, zlasti ob upoštevanju in z vključitvijo napredka, doseženega v okviru različnih sporazumov o regionalnem sodelovanju na področju prevoza, kot so Odbor vzhodnega partnerstva za promet, Prometni koridor Evropa-Kavkaz-Azija (TRACECA), bakujski proces in druge pobude na področju prevoza;

| (b) | na mednarodni ravni, vključno v zvezi z mednarodnimi organizacijami na področju prevoza ter mednarodnimi sporazumi in konvencijami, ki jih pogodbenici ratificirata, ter |
| --- | --- |

(b)

na mednarodni ravni, vključno v zvezi z mednarodnimi organizacijami na področju prevoza ter mednarodnimi sporazumi in konvencijami, ki jih pogodbenici ratificirata, ter

| (c) | v okviru različnih agencij EU na področju prevoza. |
| --- | --- |

(c)

v okviru različnih agencij EU na področju prevoza.

Člen 295

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 296

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXIV in Priloge XV-D k temu sporazumu v skladu z določbami navedenih prilog.

POGLAVJE 2

Sodelovanje na področju energetike

Člen 297

Sodelovanje bi moralo temeljiti na načelih partnerstva, vzajemnega interesa, preglednosti in predvidljivosti, njegov cilj pa bi morala biti integracija trga in regulativnega zbliževanja v energetskem sektorju ob upoštevanju potrebe po zagotovitvi dostopa do varne, okolju prijazne in cenovno dostopne energije.

Člen 298

V sodelovanje bi morala biti med drugim zajeta naslednja področja:

| (a) | energetske strategije in politike; |
| --- | --- |

(a)

energetske strategije in politike;

| (b) | razvoj konkurenčnih, preglednih in učinkovitih energetskih trgov, ki tretjim osebam dopuščajo nediskriminatoren dostop do omrežij in porabnikov na podlagi standardov EU, po potrebi vključno z razvojem ustreznega regulativnega okvira; |
| --- | --- |

(b)

razvoj konkurenčnih, preglednih in učinkovitih energetskih trgov, ki tretjim osebam dopuščajo nediskriminatoren dostop do omrežij in porabnikov na podlagi standardov EU, po potrebi vključno z razvojem ustreznega regulativnega okvira;

| (c) | sodelovanje pri energetskih zadevah na regionalni ravni ter morebitni pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti, v zvezi s katero ima sedaj status opazovalke; |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje pri energetskih zadevah na regionalni ravni ter morebitni pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti, v zvezi s katero ima sedaj status opazovalke;

| (d) | razvoj privlačnega in stabilnega naložbenega okolja z ureditvijo institucionalnih, pravnih, fiskalnih in drugih pogojev; |
| --- | --- |

(d)

razvoj privlačnega in stabilnega naložbenega okolja z ureditvijo institucionalnih, pravnih, fiskalnih in drugih pogojev;

| (e) | energetske infrastrukture v skupnem interesu za diverzifikacijo energetskih virov, dobaviteljev in transportnih poti na gospodaren in okolju prijazen način; |
| --- | --- |

(e)

energetske infrastrukture v skupnem interesu za diverzifikacijo energetskih virov, dobaviteljev in transportnih poti na gospodaren in okolju prijazen način;

| (f) | spodbujanje zanesljive oskrbe z energijo, povečanje integracije trga in postopno približevanje zakonodaje ključnim aktom pravnega reda EU; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje zanesljive oskrbe z energijo, povečanje integracije trga in postopno približevanje zakonodaje ključnim aktom pravnega reda EU;

| (g) | povečanje in okrepitev dolgoročne stabilnosti in zanesljivosti trgovine z energijo, njenega tranzita in prevoza ter cenovnih politik, vključno z enotnim sistemom na podlagi stroškov za prenos energetskih virov, v obojestransko korist in brez diskriminacije v skladu z mednarodnimi pravili, vključno s Pogodbo o energetski listini; |
| --- | --- |

(g)

povečanje in okrepitev dolgoročne stabilnosti in zanesljivosti trgovine z energijo, njenega tranzita in prevoza ter cenovnih politik, vključno z enotnim sistemom na podlagi stroškov za prenos energetskih virov, v obojestransko korist in brez diskriminacije v skladu z mednarodnimi pravili, vključno s Pogodbo o energetski listini;

| (h) | spodbujanje energetske učinkovitosti, varčevanja z energijo na gospodaren in okolju prijazen način; |
| --- | --- |

(h)

spodbujanje energetske učinkovitosti, varčevanja z energijo na gospodaren in okolju prijazen način;

| (i) | razvoj in podpora energiji iz obnovljivih virov z osredotočanjem na vodne vire ter spodbujanje dvostranskega in regionalnega vključevanja na tem področju; |
| --- | --- |

(i)

razvoj in podpora energiji iz obnovljivih virov z osredotočanjem na vodne vire ter spodbujanje dvostranskega in regionalnega vključevanja na tem področju;

| (j) | znanstveno in tehnično sodelovanje ter izmenjava informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij za proizvodnjo in transport energije ter njeno dobavo in končno rabo s posebnim poudarkom na energetsko učinkovitih in okolju prijaznih tehnologijah ter |
| --- | --- |

(j)

znanstveno in tehnično sodelovanje ter izmenjava informacij za razvoj in izboljšanje tehnologij za proizvodnjo in transport energije ter njeno dobavo in končno rabo s posebnim poudarkom na energetsko učinkovitih in okolju prijaznih tehnologijah ter

| (k) | sodelovanje na področju jedrske varnosti, zaščite in varstva pred sevanjem v skladu z načeli in standardi Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) ter relevantnih mednarodnih pogodb in konvencij, sklenjenih v okviru MAAE, ter po potrebi v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo. |
| --- | --- |

(k)

sodelovanje na področju jedrske varnosti, zaščite in varstva pred sevanjem v skladu z načeli in standardi Mednarodne agencije za atomsko energijo (MAAE) ter relevantnih mednarodnih pogodb in konvencij, sklenjenih v okviru MAAE, ter po potrebi v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Člen 299

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 300

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXV k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 3

Okolje

Člen 301

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede okoljskih vprašanj, s čimer prispevata k dolgoročnemu cilju trajnostnega razvoja in bolj zelenega gospodarstva. Po pričakovanjih naj bi imelo okrepljeno varstvo okolja koristi za državljane in podjetja v Gruziji in EU, med drugim bi se izboljšalo javno zdravje, ohranjali naravni viri, povečala gospodarska in okoljska učinkovitost, uporaba sodobnih čistejših tehnologij pa bi prispevala k bolj trajnostnim načinom proizvodnje. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter ob upoštevanju medsebojne odvisnosti med pogodbenicama na področju varstva okolja in s tem povezanimi večstranskimi sporazumi.

Člen 302

1.   Sodelovanje je namenjeno ohranjanju in varstvu okolja, izboljšanju in obnavljanju njegove kakovosti, varovanju zdravja ljudi, trajnostni rabi naravnih virov ter spodbujanju ukrepov na mednarodni ravni za reševanje regionalne ali globalne okoljske problematike, tudi na področjih:

| (a) | okoljskega upravljanja in horizontalnih vprašanj, vključno s strateškim načrtovanjem, oceno vpliva na okolje in strateško presojo vplivov na okolje, izobraževanjem in usposabljanjem, sistemom spremljanja in obveščanja na področju okolja, inšpekcijami in uveljavljanjem, okoljsko odgovornostjo, bojem proti okoljskemu kriminalu, čezmejnemu sodelovanju, javnim dostopom do okoljskih informacij, postopki sprejemanja odločitev ter učinkovitimi upravnimi in sodnimi postopki pregleda; |
| --- | --- |

(a)

okoljskega upravljanja in horizontalnih vprašanj, vključno s strateškim načrtovanjem, oceno vpliva na okolje in strateško presojo vplivov na okolje, izobraževanjem in usposabljanjem, sistemom spremljanja in obveščanja na področju okolja, inšpekcijami in uveljavljanjem, okoljsko odgovornostjo, bojem proti okoljskemu kriminalu, čezmejnemu sodelovanju, javnim dostopom do okoljskih informacij, postopki sprejemanja odločitev ter učinkovitimi upravnimi in sodnimi postopki pregleda;

| (b) | kakovosti zraka; |
| --- | --- |

(b)

kakovosti zraka;

| (c) | kakovosti vode in gospodarjenja z vodnimi viri, vključno z obvladovanjem poplavne ogroženosti, pomanjkanjem vode in sušo ter morskim okoljem; |
| --- | --- |

(c)

kakovosti vode in gospodarjenja z vodnimi viri, vključno z obvladovanjem poplavne ogroženosti, pomanjkanjem vode in sušo ter morskim okoljem;

| (d) | ravnanja z odpadki; |
| --- | --- |

(d)

ravnanja z odpadki;

| (e) | varstva narave, vključno z gozdarstvom in ohranjanjem biološke raznovrstnosti; |
| --- | --- |

(e)

varstva narave, vključno z gozdarstvom in ohranjanjem biološke raznovrstnosti;

| (f) | industrijskega onesnaževanja in industrijskih nesreč ter |
| --- | --- |

(f)

industrijskega onesnaževanja in industrijskih nesreč ter

| (g) | ravnanja s kemikalijami. |
| --- | --- |

(g)

ravnanja s kemikalijami.

2.   Namen sodelovanja je tudi vključitev okolja v druga področja politik kot okoljsko.

Člen 303

Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje, sodelujeta na dvostranski, regionalni, tudi prek obstoječih struktur za sodelovanje v Južnem Kavkazu, in mednarodni ravni, zlasti kar zadeva večstranske okoljske sporazume, ki sta jih pogodbenici ratificirali, ter po potrebi sodelujeta v okviru relevantnih agencij.

Člen 304

1.   V sodelovanje so med drugim zajeti naslednji cilji:

| (a) | priprava nacionalnega okoljskega akcijskega načrta, ki bo obravnaval splošne nacionalne in s sektorjem povezane strateške usmeritve na področju okolja v Gruziji ter institucionalne in upravne zadeve; |
| --- | --- |

(a)

priprava nacionalnega okoljskega akcijskega načrta, ki bo obravnaval splošne nacionalne in s sektorjem povezane strateške usmeritve na področju okolja v Gruziji ter institucionalne in upravne zadeve;

| (b) | spodbujanje vključevanja okoljskih vprašanj v druga področja politik ter |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje vključevanja okoljskih vprašanj v druga področja politik ter

| (c) | opredelitev potrebnih človeških in finančnih virov. |
| --- | --- |

(c)

opredelitev potrebnih človeških in finančnih virov.

2.   Nacionalni okoljski akcijski načrt se bo redno posodabljal, sprejet pa bo v skladu z gruzijsko zakonodajo.

Člen 305

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 306

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXVI k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 4

Podnebni ukrepi

Člen 307

Pogodbenici bosta razvijali in krepili svoje sodelovanje pri boju proti podnebnim spremembam. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter ob upoštevanju medsebojne odvisnosti med dvostranskimi in večstranskimi zavezami na tem področju.

Člen 308

Namen sodelovanja bo blažitev podnebnih sprememb in prilagoditev nanje ter spodbujanje ukrepov na mednarodni ravni, vključno z naslednjimi področji:

| (a) | blažitev podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(a)

blažitev podnebnih sprememb;

| (b) | prilagajanje podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

(b)

prilagajanje podnebnim spremembam;

| (c) | trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida; |
| --- | --- |

(c)

trgovanje z emisijami ogljikovega dioksida;

| (d) | raziskave, razvoj, predstavitev, uporaba in razširjanje varnih in trajnostnih nizkoogljičnih in prilagoditvenih tehnologij ter |
| --- | --- |

(d)

raziskave, razvoj, predstavitev, uporaba in razširjanje varnih in trajnostnih nizkoogljičnih in prilagoditvenih tehnologij ter

| (e) | vključitev podnebnih vprašanj v sektorske politike. |
| --- | --- |

(e)

vključitev podnebnih vprašanj v sektorske politike.

Člen 309

Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje; izvajata skupne raziskovalne dejavnosti in si izmenjujeta informacije o čistejših tehnologijah; izvajata skupne dejavnosti na regionalni in mednarodni ravni, tudi kar zadeva večstranske okoljske sporazume, ki sta jih ratificirali, in po potrebi skupne dejavnosti v okviru relevantnih agencij. Pogodbenici namenjata posebno pozornost čezmejnim vprašanjem in regionalnemu sodelovanju.

Člen 310

Na podlagi skupnih interesov sodelovanje med drugim vključuje pripravo in izvajanje:

| (a) | nacionalnega akcijskega načrta za prilagoditev; |
| --- | --- |

(a)

nacionalnega akcijskega načrta za prilagoditev;

| (b) | nizkoogljične razvojne strategije, vključno z nacionalno ustreznimi blažilnimi ukrepi; |
| --- | --- |

(b)

nizkoogljične razvojne strategije, vključno z nacionalno ustreznimi blažilnimi ukrepi;

| (c) | ukrepov za spodbujanje prenosa tehnologije na podlagi ocene tehnoloških potreb; |
| --- | --- |

(c)

ukrepov za spodbujanje prenosa tehnologije na podlagi ocene tehnoloških potreb;

| (d) | ukrepov v povezavi s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in fluoriranimi toplogrednimi plini. |
| --- | --- |

(d)

ukrepov v povezavi s snovmi, ki tanjšajo ozonski plašč, in fluoriranimi toplogrednimi plini.

Člen 311

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 312

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXVII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 5

Industrijska in podjetniška politika ter rudarstvo

Člen 313

Pogodbenici razvijata in krepita sodelovanje glede industrijske in podjetniške politike, s čimer izboljšujeta poslovno okolje za vse gospodarske subjekte s posebnim poudarkom na malih in srednjih podjetjih, kot so opredeljena v zakonodaji EU oziroma gruzijski zakonodaji. Z okrepljenim sodelovanjem naj bi se izboljšal upravni in regulativni okvir za evropska in gruzijska podjetja, ki poslujejo v EU in Gruziji, temeljil pa naj bi na politiki EU za mala in srednja podjetja in industrijski politiki EU, pri čemer bi se upoštevali mednarodno priznana načela in prakse na tem področju.

Člen 314

V ta namen pogodbenici sodelujeta, da bi:

| (a) | izvedli politike za razvoj malih in srednjih podjetij, ki temeljijo na načelih pobude „Small Business Act“, ter spremljali proces izvajanja prek rednega dialoga. To sodelovanje bo vključevalo poudarek na mikro in obrtnih podjetjih, ki so izredno pomembna za evropsko in gruzijsko gospodarstvo; |
| --- | --- |

(a)

izvedli politike za razvoj malih in srednjih podjetij, ki temeljijo na načelih pobude „Small Business Act“, ter spremljali proces izvajanja prek rednega dialoga. To sodelovanje bo vključevalo poudarek na mikro in obrtnih podjetjih, ki so izredno pomembna za evropsko in gruzijsko gospodarstvo;

| (b) | oblikovali boljše okvirne pogoje, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks, ter tako prispevali k izboljšanju konkurenčnosti. To sodelovanje bo vključevalo upravljanje strukturnih vprašanj (prestrukturiranje), na primer na področju okolja in energije; |
| --- | --- |

(b)

oblikovali boljše okvirne pogoje, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks, ter tako prispevali k izboljšanju konkurenčnosti. To sodelovanje bo vključevalo upravljanje strukturnih vprašanj (prestrukturiranje), na primer na področju okolja in energije;

| (c) | poenostavili in racionalizirali predpise in regulativne prakse s posebnim poudarkom na izmenjavi dobrih praks glede normativnih tehnik, vključno z načeli EU; |
| --- | --- |

(c)

poenostavili in racionalizirali predpise in regulativne prakse s posebnim poudarkom na izmenjavi dobrih praks glede normativnih tehnik, vključno z načeli EU;

| (d) | spodbudili razvoj inovacijske politike, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks glede komercializacije raziskav in razvoja (vključno s podpornimi instrumenti za podjetja v začetni fazi poslovanja na podlagi tehnologije, razvojem grozdov in dostopom do financiranja); |
| --- | --- |

(d)

spodbudili razvoj inovacijske politike, in sicer z izmenjavo informacij in dobrih praks glede komercializacije raziskav in razvoja (vključno s podpornimi instrumenti za podjetja v začetni fazi poslovanja na podlagi tehnologije, razvojem grozdov in dostopom do financiranja);

| (e) | spodbudili pogostejše stike med evropskimi in gruzijskimi podjetji ter med temi podjetji in evropskimi in gruzijskimi organi; |
| --- | --- |

(e)

spodbudili pogostejše stike med evropskimi in gruzijskimi podjetji ter med temi podjetji in evropskimi in gruzijskimi organi;

| (f) | podprli dejavnosti za spodbuditev izvoza med EU in Gruzijo; |
| --- | --- |

(f)

podprli dejavnosti za spodbuditev izvoza med EU in Gruzijo;

| (g) | po potrebi omogočili modernizacijo in prestrukturiranje evropske in gruzijske industrije v nekaterih sektorjih; |
| --- | --- |

(g)

po potrebi omogočili modernizacijo in prestrukturiranje evropske in gruzijske industrije v nekaterih sektorjih;

| (h) | razvijali in krepili sodelovanje na področju rudarstva in proizvodnje surovin z namenom spodbujanja vzajemnega razumevanja, izboljšanja poslovnega okolja in izmenjave informacij, ter sodelovanje na področju neenergetskega rudarstva, zlasti kovinskih rud in industrijskih mineralov. Izmenjava informacij bo obsegala razvoj v rudarstvu in na področju surovin, trgovino s surovinami, dobre prakse v zvezi s trajnostnim razvojem rudarstva ter usposabljanje, spretnosti, zdravje in varnost. |
| --- | --- |

(h)

razvijali in krepili sodelovanje na področju rudarstva in proizvodnje surovin z namenom spodbujanja vzajemnega razumevanja, izboljšanja poslovnega okolja in izmenjave informacij, ter sodelovanje na področju neenergetskega rudarstva, zlasti kovinskih rud in industrijskih mineralov. Izmenjava informacij bo obsegala razvoj v rudarstvu in na področju surovin, trgovino s surovinami, dobre prakse v zvezi s trajnostnim razvojem rudarstva ter usposabljanje, spretnosti, zdravje in varnost.

Člen 315

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja. Pri tem bodo sodelovali tudi predstavniki evropskih in gruzijskih podjetij.

POGLAVJE 6

Pravo gospodarskih družb, računovodstvo, revizija in upravljanje podjetij

Člen 316

Ob priznavanju pomembnosti učinkovitega sklopa pravil in praks na področjih prava družb in upravljanja podjetij ter računovodstva in revizije, da se vzpostavi dobro delujoče tržno gospodarstvo in spodbudi trgovina, se pogodbenici dogovorita, da bosta sodelovali pri:

| (a) | varstvu delničarjev, upnikov in drugih zainteresiranih strani v skladu s pravili EU na tem področju; |
| --- | --- |

(a)

varstvu delničarjev, upnikov in drugih zainteresiranih strani v skladu s pravili EU na tem področju;

| (b) | izvajanju relevantnih mednarodnih standardov na nacionalni ravni in postopnem približevanju pravilom EU na področju računovodstva in revizije ter |
| --- | --- |

(b)

izvajanju relevantnih mednarodnih standardov na nacionalni ravni in postopnem približevanju pravilom EU na področju računovodstva in revizije ter

| (c) | nadaljnjem razvoju politike upravljanja podjetij v skladu z mednarodnimi standardi ter postopnem približevanju pravilom EU in priporočilom na tem področju. |
| --- | --- |

(c)

nadaljnjem razvoju politike upravljanja podjetij v skladu z mednarodnimi standardi ter postopnem približevanju pravilom EU in priporočilom na tem področju.

Člen 317

Pogodbenici si prizadevata za izmenjavo informacij in strokovnega znanja glede obstoječih sistemov in ustreznega novega razvoja na teh področjih. Poleg tega si bosta pogodbenici prizadevali zagotoviti učinkovito izmenjavo informacij med poslovnimi registri držav članic EU in nacionalnim registrom družb Gruzije.

Člen 318

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 319

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXVIII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 7

Finančne storitve

Člen 320

Ob priznavanju pomena učinkovitega sklopa pravil in praks na področju finančnih storitev za vzpostavitev dobro delujočega tržnega gospodarstva in vzdrževanje trgovinske izmenjave med pogodbenicama, se pogodbenici dogovorita, da bosta sodelovali na področju finančnih storitev v skladu z naslednjimi cilji:

| (a) | podpiranje procesa prilagajanja predpisov za finančne storitve potrebam odprtega tržnega gospodarstva; |
| --- | --- |

(a)

podpiranje procesa prilagajanja predpisov za finančne storitve potrebam odprtega tržnega gospodarstva;

| (b) | zagotavljanje učinkovite in primerne zaščite vlagateljev in drugih uporabnikov finančnih storitev; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje učinkovite in primerne zaščite vlagateljev in drugih uporabnikov finančnih storitev;

| (c) | zagotavljanje stabilnosti in celovitosti gruzijskega finančnega sistema v celoti; |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje stabilnosti in celovitosti gruzijskega finančnega sistema v celoti;

| (d) | spodbujanje sodelovanja med različnimi akterji finančnega sistema, vključno z regulatorji in nadzorniki ter |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje sodelovanja med različnimi akterji finančnega sistema, vključno z regulatorji in nadzorniki ter

| (e) | zagotavljanje neodvisnega in učinkovitega nadzora. |
| --- | --- |

(e)

zagotavljanje neodvisnega in učinkovitega nadzora.

Člen 321

1.   Pogodbenici spodbujata sodelovanje med relevantnimi regulativnimi in nadzornimi organi, vključno z izmenjavo informacij, strokovnega znanja o finančnih trgih in drugih podobnih ukrepih.

2.   Posebna pozornost se nameni razvoju upravnih zmogljivosti takih organov, tudi z izmenjavami osebja in skupnim usposabljanjem.

Člen 322

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 323

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XV-A k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 8

Sodelovanje na področju informacijske družbe

Člen 324

Pogodbenici spodbujata sodelovanje glede razvoja informacijske družbe v korist državljanov in podjetij, in sicer prek široke razpoložljivosti informacijske in komunikacijske tehnologije ter prek boljše kakovosti storitev po dostopnih cenah. Namen tega sodelovanja bi morali biti lažji dostop do trgov elektronskih komunikacij, spodbujanje konkurence in naložbe v sektor.

Člen 325

Sodelovanje med drugim obsega naslednja področja:

| (a) | izmenjavo informacij in dobrih praks pri izvajanju nacionalnih pobud za informacijsko družbo, med drugim vključno s tistimi, ki so namenjene spodbujanju širokopasovnega dostopa, izboljšanju varnosti omrežja in razvoju javnih spletnih storitev ter |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij in dobrih praks pri izvajanju nacionalnih pobud za informacijsko družbo, med drugim vključno s tistimi, ki so namenjene spodbujanju širokopasovnega dostopa, izboljšanju varnosti omrežja in razvoju javnih spletnih storitev ter

| (b) | izmenjavo informacij, dobrih praks in izkušenj za spodbujanje razvoja celovitega regulativnega okvira za elektronske komunikacije, zlasti okrepitev upravne zmogljivosti neodvisnega nacionalnega regulativnega organa, spodbujanje boljše rabe virov spektra in interoperabilnosti omrežij v Gruziji ter med Gruzijo in EU. |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij, dobrih praks in izkušenj za spodbujanje razvoja celovitega regulativnega okvira za elektronske komunikacije, zlasti okrepitev upravne zmogljivosti neodvisnega nacionalnega regulativnega organa, spodbujanje boljše rabe virov spektra in interoperabilnosti omrežij v Gruziji ter med Gruzijo in EU.

Člen 326

Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje med regulativnimi organi EU in nacionalnimi regulativnimi organi Gruzije na področju elektronskih komunikacij.

Člen 327

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnimi instrumentom iz Priloge XV-B k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 9

Turizem

Člen 328

Pogodbenici sodelujeta na področju turizma, da bi pospešili razvoj konkurenčne in trajnostne turistične panoge kot vira gospodarske rasti in krepitve moči, zaposlovanja in mednarodne izmenjave.

Člen 329

Sodelovanje na dvostranski in evropski ravni temelji na naslednjih načelih:

| (a) | spoštovanju integritete in interesov lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju, ob upoštevanju lokalnih razvojnih potreb in prioritet; |
| --- | --- |

(a)

spoštovanju integritete in interesov lokalnih skupnosti, zlasti na podeželju, ob upoštevanju lokalnih razvojnih potreb in prioritet;

| (b) | pomenu kulturne dediščine ter |
| --- | --- |

(b)

pomenu kulturne dediščine ter

| (c) | pozitivnih interakcijah med turizmom in ohranjanjem okolja. |
| --- | --- |

(c)

pozitivnih interakcijah med turizmom in ohranjanjem okolja.

Člen 330

Sodelovanje je osredotočeno na naslednje vidike:

| (a) | izmenjavo informacij, dobrih praks, izkušenj in strokovnega znanja; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij, dobrih praks, izkušenj in strokovnega znanja;

| (b) | ohranjanje partnerstva med interesi javnosti, zasebnikov in skupnosti, da se zagotovi trajnostni razvoj turizma; |
| --- | --- |

(b)

ohranjanje partnerstva med interesi javnosti, zasebnikov in skupnosti, da se zagotovi trajnostni razvoj turizma;

| (c) | spodbujanje in razvoj turističnih tokov, produktov in trgov, infrastrukture, človeških virov ter institucionalnih struktur; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje in razvoj turističnih tokov, produktov in trgov, infrastrukture, človeških virov ter institucionalnih struktur;

| (d) | razvoj in izvajanje učinkovitih politik; |
| --- | --- |

(d)

razvoj in izvajanje učinkovitih politik;

| (e) | turistično usposabljanje in izgradnjo zmogljivosti za izboljšanje standardov storitev ter |
| --- | --- |

(e)

turistično usposabljanje in izgradnjo zmogljivosti za izboljšanje standardov storitev ter

| (f) | razvoj in spodbujanje turizma, ki med drugim temelji na skupnosti. |
| --- | --- |

(f)

razvoj in spodbujanje turizma, ki med drugim temelji na skupnosti.

Člen 331

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

POGLAVJE 10

Kmetijstvo in razvoj podeželja

Člen 332

Pogodbenici sodelujeta pri spodbujanju razvoja kmetijstva in podeželja, zlasti s postopnim približevanjem politik in zakonodaje.

Člen 333

Sodelovanje med pogodbenicama na področju kmetijstva in razvoja podeželja med drugim zajema naslednja področja:

| (a) | omogočanje vzajemnega razumevanja politik razvoja kmetijstva in podeželja; |
| --- | --- |

(a)

omogočanje vzajemnega razumevanja politik razvoja kmetijstva in podeželja;

| (b) | krepitev upravnih zmogljivosti na centralni in lokalni ravni za načrtovanje, ocenjevanje in izvajanje politik v skladu s predpisi in dobrimi praksami EU; |
| --- | --- |

(b)

krepitev upravnih zmogljivosti na centralni in lokalni ravni za načrtovanje, ocenjevanje in izvajanje politik v skladu s predpisi in dobrimi praksami EU;

| (c) | spodbujanje posodobitve in trajnosti kmetijske proizvodnje; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje posodobitve in trajnosti kmetijske proizvodnje;

| (d) | izmenjavo znanj in najboljših praks glede politik razvoja podeželja, da se spodbudi gospodarska blaginja podeželskih skupnosti; |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo znanj in najboljših praks glede politik razvoja podeželja, da se spodbudi gospodarska blaginja podeželskih skupnosti;

| (e) | izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja ter učinkovitosti in preglednosti za vse zainteresirane strani na trgih; |
| --- | --- |

(e)

izboljšanje konkurenčnosti kmetijskega sektorja ter učinkovitosti in preglednosti za vse zainteresirane strani na trgih;

| (f) | spodbujanje politik kakovosti in njihovih nadzornih mehanizmov, vključno z geografskimi označbami in ekološkim kmetijstvom; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje politik kakovosti in njihovih nadzornih mehanizmov, vključno z geografskimi označbami in ekološkim kmetijstvom;

| (g) | pridelavo vina in kmečki turizem; |
| --- | --- |

(g)

pridelavo vina in kmečki turizem;

| (h) | razširjanje znanja in spodbujanje izvajanja svetovalnih storitev pri kmetijskih proizvajalcih ter |
| --- | --- |

(h)

razširjanje znanja in spodbujanje izvajanja svetovalnih storitev pri kmetijskih proizvajalcih ter

| (i) | prizadevanje za uskladitev vprašanj, obravnavanih v okviru mednarodnih organizacij, katerih članici sta obe pogodbenici. |
| --- | --- |

(i)

prizadevanje za uskladitev vprašanj, obravnavanih v okviru mednarodnih organizacij, katerih članici sta obe pogodbenici.

Člen 334

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

POGLAVJE 11

Upravljanje ribištva in gospodarjenje z morjem

Oddelek 1

Ribiška politika

Člen 335

1.   Pogodbenici bosta sodelovali na naslednjih področjih skupnega interesa, ki so v korist obema, in sicer v sektorju ribištva, vključno z ohranjanjem in upravljanjem živih vodnih virov, inšpekcijami in nadzorom, zbiranjem podatkov ter bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, kot je opredeljen v mednarodnem akcijskem načrtu FAO iz leta 2001, da bi preprečevali, odvračali in odpravljali nelegalni, neprijavljeni in neregulirani ribolov.

2.   Pri tem sodelovanju se bodo spoštovale mednarodne obveznosti pogodbenic v zvezi z upravljanjem in ohranjanjem živih vodnih virov.

Člen 336

Pogodbenici sprejemata skupne ukrepe, si izmenjujeta informacije ter druga drugo podpirata, da bi spodbujali:

| (a) | dobro upravljanje in najboljše prakse v upravljanju ribolova, da bi se zagotovila ohranjanje in upravljanje ribjih staležev na trajnosten način in na osnovi načela ekosistemskega pristopa; |
| --- | --- |

(a)

dobro upravljanje in najboljše prakse v upravljanju ribolova, da bi se zagotovila ohranjanje in upravljanje ribjih staležev na trajnosten način in na osnovi načela ekosistemskega pristopa;

| (b) | odgovoren ribolov in upravljanje ribištva, ki je skladno z načeli trajnostnega razvoja, da se ohrani zdravje ribjih staležev in ekosistemov ter |
| --- | --- |

(b)

odgovoren ribolov in upravljanje ribištva, ki je skladno z načeli trajnostnega razvoja, da se ohrani zdravje ribjih staležev in ekosistemov ter

| (c) | regionalno sodelovanje, po potrebi tudi prek regionalnih organizacij za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(c)

regionalno sodelovanje, po potrebi tudi prek regionalnih organizacij za upravljanje ribištva.

Člen 337

V zvezi s členom 336 tega sporazuma in ob upoštevanju najboljših znanstvenih nasvetov pogodbenici krepita sodelovanje in usklajevanje svojih dejavnosti na področju upravljanja in ohranjanja živih vodnih virov v Črnem morju. Obe pogodbenici bosta po potrebi spodbujali regionalno sodelovanje v Črnem morju in odnose z ustreznimi regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva.

Člen 338

Pogodbenici podpirata pobude, kot je medsebojna izmenjava izkušenj in zagotavljanje podpore, da se zagotovi izvajanje politike, ki zagotavlja trajnostno ribištvo, osnovane na pravnem redu EU in prednostnih področjih, ki so na tem področju zanimiva za pogodbenici, vključno z:

| (a) | upravljanjem živih vodnih virov, ribolovnega napora in tehničnih ukrepov; |
| --- | --- |

(a)

upravljanjem živih vodnih virov, ribolovnega napora in tehničnih ukrepov;

| (b) | inšpekcijami in nadzorom ribolovnih dejavnosti z uporabo potrebne nadzorne opreme, vključno z elektronskimi napravami za spremljanje in orodji za sledljivost, ter zagotavljanjem izvršljive zakonodaje in nadzornih mehanizmov; |
| --- | --- |

(b)

inšpekcijami in nadzorom ribolovnih dejavnosti z uporabo potrebne nadzorne opreme, vključno z elektronskimi napravami za spremljanje in orodji za sledljivost, ter zagotavljanjem izvršljive zakonodaje in nadzornih mehanizmov;

| (c) | usklajenim zbiranjem primerljivih podatkov o ulovu, iztovarjanju in flotah ter bioloških in gospodarskih podatkov; |
| --- | --- |

(c)

usklajenim zbiranjem primerljivih podatkov o ulovu, iztovarjanju in flotah ter bioloških in gospodarskih podatkov;

| (d) | upravljanjem ribolovnih zmogljivosti, vključno z delujočim registrom ribolovne flote; |
| --- | --- |

(d)

upravljanjem ribolovnih zmogljivosti, vključno z delujočim registrom ribolovne flote;

| (e) | učinkovitostjo trgov, zlasti s spodbujanjem organizacij proizvajalcev, zagotavljanjem informacij potrošnikom in z uporabo standardov trženja in sledljivosti, ter |
| --- | --- |

(e)

učinkovitostjo trgov, zlasti s spodbujanjem organizacij proizvajalcev, zagotavljanjem informacij potrošnikom in z uporabo standardov trženja in sledljivosti, ter

| (f) | razvojem strukturne politike za ribiški sektor, ki zagotavlja trajnost v gospodarskem, okoljskem in družbenem smislu. |
| --- | --- |

(f)

razvojem strukturne politike za ribiški sektor, ki zagotavlja trajnost v gospodarskem, okoljskem in družbenem smislu.

Oddelek 2

Pomorska politika

Člen 339

Ob upoštevanju svojega sodelovanja pri politikah na področju ribištva, pomorskega prevoza, okolja in drugih politikah ter v skladu z relevantnimi mednarodnimi sporazumi o pomorskem pravu na podlagi Konvencije Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu pogodbenici razvijata tudi sodelovanje glede integrirane pomorske politike, zlasti:

| (a) | spodbujanje integriranega pristopa k pomorskim zadevam, dobremu upravljanju in izmenjavi najboljših praks pri uporabi morskega prostora; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje integriranega pristopa k pomorskim zadevam, dobremu upravljanju in izmenjavi najboljših praks pri uporabi morskega prostora;

| (b) | spodbujanje pomorskega prostorskega načrtovanja kot orodja za prispevanje k boljšemu odločanju za arbitražo med konkurenčnimi človekovimi dejavnostmi, v skladu z ekosistemskim pristopom; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje pomorskega prostorskega načrtovanja kot orodja za prispevanje k boljšemu odločanju za arbitražo med konkurenčnimi človekovimi dejavnostmi, v skladu z ekosistemskim pristopom;

| (c) | spodbujanje integriranega upravljanja obalnih con v skladu z ekosistemskim pristopom za zagotovitev trajnostnega razvoja obalnih območij in povečanje odpornosti obalnih območij na obalna tveganja, vključno z vplivi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje integriranega upravljanja obalnih con v skladu z ekosistemskim pristopom za zagotovitev trajnostnega razvoja obalnih območij in povečanje odpornosti obalnih območij na obalna tveganja, vključno z vplivi podnebnih sprememb;

| (d) | spodbujanje inovacij in učinkovitosti virov v pomorskih gospodarskih panogah kot vira gospodarske rasti in zaposlovanja, tudi z izmenjavo najboljših praks; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje inovacij in učinkovitosti virov v pomorskih gospodarskih panogah kot vira gospodarske rasti in zaposlovanja, tudi z izmenjavo najboljših praks;

| (e) | spodbujanje strateškega zavezništva med pomorskimi gospodarskimi panogami, storitvami in znanstvenimi ustanovami, specializiranimi za morske in pomorske raziskave; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje strateškega zavezništva med pomorskimi gospodarskimi panogami, storitvami in znanstvenimi ustanovami, specializiranimi za morske in pomorske raziskave;

| (f) | spodbujanje čezmejnega in medsektorskega pomorskega nadzora za odpravljanje vedno večjih tveganj v povezavi z intenzivnim pomorskim prometom, obratovalnimi izpusti plovil, pomorskimi nesrečami in nezakonitimi dejavnostmi na morju ter |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje čezmejnega in medsektorskega pomorskega nadzora za odpravljanje vedno večjih tveganj v povezavi z intenzivnim pomorskim prometom, obratovalnimi izpusti plovil, pomorskimi nesrečami in nezakonitimi dejavnostmi na morju ter

| (g) | vzpostavitev rednega dialoga in spodbujanje različnih mrež med pomorskimi zainteresiranimi stranmi. |
| --- | --- |

(g)

vzpostavitev rednega dialoga in spodbujanje različnih mrež med pomorskimi zainteresiranimi stranmi.

Člen 340

To sodelovanje zajema:

| (a) | izmenjavo informacij, dobrih praks, izkušenj in strokovnega znanja s področja pomorstva, tudi o inovativnih tehnologijah v pomorskem sektorju in o vprašanjih v zvezi z morskim okoljem; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo informacij, dobrih praks, izkušenj in strokovnega znanja s področja pomorstva, tudi o inovativnih tehnologijah v pomorskem sektorju in o vprašanjih v zvezi z morskim okoljem;

| (b) | izmenjavo informacij in dobrih praks glede možnosti financiranja projektov, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi, ter |
| --- | --- |

(b)

izmenjavo informacij in dobrih praks glede možnosti financiranja projektov, vključno z javno-zasebnimi partnerstvi, ter

| (c) | krepitev sodelovanja med pogodbenicama v okviru ustreznih mednarodnih pomorskih forumov. |
| --- | --- |

(c)

krepitev sodelovanja med pogodbenicama v okviru ustreznih mednarodnih pomorskih forumov.

Člen 341

Med pogodbenicama bo potekal reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

POGLAVJE 12

Sodelovanje na področju raziskav, tehnološkega razvoja in predstavitvenih dejavnosti

Člen 342

Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje na vseh področjih civilnih znanstvenih raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti na podlagi obojestranske koristi ter pod pogojem, da se zagotovi ustrezna raven učinkovitega varstva pravic intelektualne lastnine.

Člen 343

Sodelovanje na področju raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti bo obsegalo:

| (a) | dialog o politiki ter izmenjavo znanstvenih in tehnoloških informacij; |
| --- | --- |

(a)

dialog o politiki ter izmenjavo znanstvenih in tehnoloških informacij;

| (b) | omogočanje ustreznega dostopa do zadevnih programov pogodbenic; |
| --- | --- |

(b)

omogočanje ustreznega dostopa do zadevnih programov pogodbenic;

| (c) | povečanje raziskovalnih zmogljivosti in sodelovanje gruzijskih raziskovalnih institucij v okvirnem programu EU za raziskave; |
| --- | --- |

(c)

povečanje raziskovalnih zmogljivosti in sodelovanje gruzijskih raziskovalnih institucij v okvirnem programu EU za raziskave;

| (d) | spodbujanje skupnih raziskovalnih projektov na vseh področjih raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje skupnih raziskovalnih projektov na vseh področjih raziskav in tehnološkega razvoja ter predstavitvenih dejavnosti;

| (e) | usposabljanje in programe mobilnosti za znanstvenike, raziskovalce in drugo osebje v raziskovalni dejavnosti, ki sodeluje pri raziskavah in tehnološkem razvoju ter predstavitvenih dejavnostih v pogodbenicah; |
| --- | --- |

(e)

usposabljanje in programe mobilnosti za znanstvenike, raziskovalce in drugo osebje v raziskovalni dejavnosti, ki sodeluje pri raziskavah in tehnološkem razvoju ter predstavitvenih dejavnostih v pogodbenicah;

| (f) | spodbujanje, v okviru veljavne zakonodaje, prostega gibanja raziskovalcev, ki sodelujejo v dejavnostih iz tega sporazuma, ter čezmejni pretok blaga, namenjenega za uporabo pri teh dejavnostih, ter |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje, v okviru veljavne zakonodaje, prostega gibanja raziskovalcev, ki sodelujejo v dejavnostih iz tega sporazuma, ter čezmejni pretok blaga, namenjenega za uporabo pri teh dejavnostih, ter

| (g) | druge oblike sodelovanja pri raziskavah in tehnološkem razvoju ter predstavitvenih dejavnostih na podlagi medsebojnega dogovora. |
| --- | --- |

(g)

druge oblike sodelovanja pri raziskavah in tehnološkem razvoju ter predstavitvenih dejavnostih na podlagi medsebojnega dogovora.

Člen 344

Pri teh dejavnostih sodelovanja je treba iskati sinergije z drugimi dejavnostmi, ki se izvajajo v okviru finančnega sodelovanja med EU in Gruzijo, kot je določeno v naslovu VII (Finančna pomoč in določbe o nadzoru in boju proti goljufijam) tega sporazuma.

POGLAVJE 13

Potrošniška politika

Člen 345

Pogodbenici sodelujeta pri zagotavljanju visoke ravni varstva potrošnikov in pri doseganju združljivosti med njunimi sistemi za varstvo potrošnikov.

Člen 346

Da bi dosegli te cilje, lahko to sodelovanje po potrebi zajema:

| (a) | prizadevanje za približanje potrošniške zakonodaje ob izogibanju oviram za trgovino; |
| --- | --- |

(a)

prizadevanje za približanje potrošniške zakonodaje ob izogibanju oviram za trgovino;

| (b) | spodbujanje izmenjave informacij o sistemih varstva potrošnikov, vključno s potrošniško zakonodajo in njenim uveljavljanjem, varnostjo potrošniških izdelkov, sistemi za izmenjavo informacij, izobraževanjem/ozaveščenostjo potrošnikov in krepitvijo njihove moči ter pravnimi sredstvi za potrošnike; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanje izmenjave informacij o sistemih varstva potrošnikov, vključno s potrošniško zakonodajo in njenim uveljavljanjem, varnostjo potrošniških izdelkov, sistemi za izmenjavo informacij, izobraževanjem/ozaveščenostjo potrošnikov in krepitvijo njihove moči ter pravnimi sredstvi za potrošnike;

| (c) | dejavnosti usposabljanja za upravne uslužbence in druge predstavnike interesov potrošnikov ter |
| --- | --- |

(c)

dejavnosti usposabljanja za upravne uslužbence in druge predstavnike interesov potrošnikov ter

| (d) | spodbujanje delovanja neodvisnih potrošniških zvez in navezovanja stikov med predstavniki potrošnikov. |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje delovanja neodvisnih potrošniških zvez in navezovanja stikov med predstavniki potrošnikov.

Člen 347

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXIX k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 14

Zaposlovanje, socialna politika in enake možnosti

Člen 348

Pogodbenici bosta okrepili dialog in sodelovanje pri spodbujanju Agende za dostojno delo, politiki zaposlovanja, zdravju in varnosti pri delu, socialnem dialogu, socialni zaščiti, socialni vključenosti, enakosti spolov in nediskriminaciji in družbeni odgovornosti podjetij ter tako prispevali k spodbujanju ustvarjanja več in boljših delovnih mest, zmanjševanju revščine, večji socialni koheziji, trajnostnemu razvoju in boljši kakovosti življenja.

Člen 349

Sodelovanje na podlagi izmenjave informacij in dobrih praks lahko obsega izbrana vprašanja z naslednjih področij:

| (a) | odpravljanje revščine in povečanje socialne kohezije; |
| --- | --- |

(a)

odpravljanje revščine in povečanje socialne kohezije;

| (b) | politika zaposlovanja za zagotovitev novih in boljših delovnih mest z dostojnimi delovnimi pogoji, tudi za zmanjšanje neformalnega gospodarstva in neprijavljenega dela; |
| --- | --- |

(b)

politika zaposlovanja za zagotovitev novih in boljših delovnih mest z dostojnimi delovnimi pogoji, tudi za zmanjšanje neformalnega gospodarstva in neprijavljenega dela;

| (c) | spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovite službe za zaposlovanje, kot je primerno, za posodobitev trgov dela in prilagoditev potrebam trgov dela pogodbenic; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje aktivnih ukrepov na trgu dela in učinkovite službe za zaposlovanje, kot je primerno, za posodobitev trgov dela in prilagoditev potrebam trgov dela pogodbenic;

| (d) | spodbujanje bolj vključujočih trgov dela in sistemov socialne varnosti, ki vključujejo prikrajšane osebe, vključno z invalidnimi osebami in pripadniki manjšin; |
| --- | --- |

(d)

spodbujanje bolj vključujočih trgov dela in sistemov socialne varnosti, ki vključujejo prikrajšane osebe, vključno z invalidnimi osebami in pripadniki manjšin;

| (e) | enake možnosti in nediskriminacija, namenjeni spodbujanju enakosti spolov in zagotavljanju enakih možnosti za moške in ženske ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali etnične pripadnosti, religije ali verovanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

(e)

enake možnosti in nediskriminacija, namenjeni spodbujanju enakosti spolov in zagotavljanju enakih možnosti za moške in ženske ter boj proti diskriminaciji na podlagi spola, rase ali etnične pripadnosti, religije ali verovanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| (f) | socialna politika, namenjena okrepitvi ravni socialne zaščite in sistemov socialne zaščite z vidika kakovosti, dostopnosti in finančne vzdržnosti; |
| --- | --- |

(f)

socialna politika, namenjena okrepitvi ravni socialne zaščite in sistemov socialne zaščite z vidika kakovosti, dostopnosti in finančne vzdržnosti;

| (g) | spodbujanje sodelovanja socialnih partnerjev in spodbujanje socialnega dialoga, vključno s krepitvijo zmogljivosti vseh relevantnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje sodelovanja socialnih partnerjev in spodbujanje socialnega dialoga, vključno s krepitvijo zmogljivosti vseh relevantnih zainteresiranih strani;

| (h) | zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu; ter |
| --- | --- |

(h)

zagotavljanje zdravja in varnosti pri delu; ter

| (i) | ozaveščanje in dialog na področju družbene odgovornosti podjetij. |
| --- | --- |

(i)

ozaveščanje in dialog na področju družbene odgovornosti podjetij.

Člen 350

Pogodbenici spodbujata vključenost vseh relevantnih zainteresiranih strani, vključno z organizacijami civilne družbe in zlasti socialnimi partnerji, pri razvoju politik in reformah ter v sodelovanju med pogodbenicami, kot določa ustrezni del naslova VIII (Institucionalne, splošne in končne določbe) tega sporazuma.

Člen 351

Pogodbenici si prizadevata za okrepitev sodelovanja glede zadev zaposlovanja in socialne politike v vseh relevantnih regionalnih, večstranskih in mednarodnih forumih in organizacijah.

Člen 352

Pogodbenici spodbujata družbeno odgovornost podjetij in odgovorne poslovne prakse, kot so tiste, ki jih podpirajo številne mednarodne smernice za družbeno odgovornost podjetij in zlasti smernice OECD za multinacionalna podjetja.

Člen 353

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

Člen 354

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXX k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 15

Javno zdravje

Člen 355

Pogodbenici se strinjata, da bosta razvijali sodelovanje na področju javnega zdravja, da bi izboljšali varnost javnega zdravja in zaščitili zdravje ljudi, kar je pogoj za trajnostni razvoj in gospodarsko rast.

Člen 356

Sodelovanje zajema predvsem naslednja področja:

| (a) | krepitev javnega zdravstva v Gruziji, zlasti prek nadaljnje reforme zdravstvenega sektorja, zagotavljanje kakovostnega zdravstvenega varstva, razvoj človeških virov na področju zdravja, izboljšanje upravljanja zdravja in financiranja zdravstva; |
| --- | --- |

(a)

krepitev javnega zdravstva v Gruziji, zlasti prek nadaljnje reforme zdravstvenega sektorja, zagotavljanje kakovostnega zdravstvenega varstva, razvoj človeških virov na področju zdravja, izboljšanje upravljanja zdravja in financiranja zdravstva;

| (b) | epidemiološki nadzor in nadzor nad nalezljivimi boleznimi, na primer HIV/AIDS, virusnim hepatitisom, tuberkulozo in protimikrobno odpornostjo ter boljša pripravljenost na grožnje javnemu zdravju in nujne primere; |
| --- | --- |

(b)

epidemiološki nadzor in nadzor nad nalezljivimi boleznimi, na primer HIV/AIDS, virusnim hepatitisom, tuberkulozo in protimikrobno odpornostjo ter boljša pripravljenost na grožnje javnemu zdravju in nujne primere;

| (c) | preprečevanje in obvladovanje nenalezljivih bolezni, predvsem z izmenjavo informacij in dobrih praks, spodbujanje zdravega načina življenja in telesne dejavnosti ter reševanje pomembnejših dejavnikov zdravja, kot sta prehrana in odvisnost od alkohola, drog in tobaka; |
| --- | --- |

(c)

preprečevanje in obvladovanje nenalezljivih bolezni, predvsem z izmenjavo informacij in dobrih praks, spodbujanje zdravega načina življenja in telesne dejavnosti ter reševanje pomembnejših dejavnikov zdravja, kot sta prehrana in odvisnost od alkohola, drog in tobaka;

| (d) | kakovost in varnost snovi človeškega izvora; |
| --- | --- |

(d)

kakovost in varnost snovi človeškega izvora;

| (e) | zdravstvene informacije in znanje ter |
| --- | --- |

(e)

zdravstvene informacije in znanje ter

| (f) | učinkovito izvajanje mednarodnih sporazumov na področju zdravja, katerih podpisnici sta pogodbenici, zlasti Mednarodnega zdravstvenega pravilnika in Okvirne konvencije za nadzor nad tobakom. |
| --- | --- |

(f)

učinkovito izvajanje mednarodnih sporazumov na področju zdravja, katerih podpisnici sta pogodbenici, zlasti Mednarodnega zdravstvenega pravilnika in Okvirne konvencije za nadzor nad tobakom.

Člen 357

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXXI k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 16

Izobraževanje, usposabljanje in mladi

Člen 358

Pogodbenici bosta sodelovali na področju izobraževanja in usposabljanja, da bi okrepili sodelovanje in dialog, tudi dialog o vprašanjih politike, pri čemer si bosta prizadevali za približavanje relevantnim politikam in praksam EU. Pogodbenici bosta sodelovali za spodbujanje vseživljenjskega učenja, sodelovanja in preglednosti na vseh stopnjah izobraževanja in usposabljanja s posebnim poudarkom na višjem izobraževanju.

Člen 359

To sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja bo med drugim osredotočeno na naslednja področja:

| (a) | spodbujanje vseživljenjskega učenja, ki je ključnega pomena za rast in ustvarjanje delovnih mest in državljanom omogoča, da v polni meri sodelujejo v družbi; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje vseživljenjskega učenja, ki je ključnega pomena za rast in ustvarjanje delovnih mest in državljanom omogoča, da v polni meri sodelujejo v družbi;

| (b) | posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, spodbujanje kakovosti in ustreznosti izobraževanja ter dostopa do njega na vseh stopnjah od predšolske vzgoje do terciarnega izobraževanja; |
| --- | --- |

(b)

posodobitev sistemov izobraževanja in usposabljanja, spodbujanje kakovosti in ustreznosti izobraževanja ter dostopa do njega na vseh stopnjah od predšolske vzgoje do terciarnega izobraževanja;

| (c) | spodbujanje kakovosti višjega izobraževanja na način, ki je skladen s programom EU za posodobitev visokega šolstva in bolonjskim procesom; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje kakovosti višjega izobraževanja na način, ki je skladen s programom EU za posodobitev visokega šolstva in bolonjskim procesom;

| (d) | okrepitev mednarodnega sodelovanja visokošolskih ustanov, sodelovanje v programih EU za sodelovanje, povečanje mobilnosti študentov in učiteljev; |
| --- | --- |

(d)

okrepitev mednarodnega sodelovanja visokošolskih ustanov, sodelovanje v programih EU za sodelovanje, povečanje mobilnosti študentov in učiteljev;

| (e) | spodbujanje učenja tujih jezikov; |
| --- | --- |

(e)

spodbujanje učenja tujih jezikov;

| (f) | spodbujanje napredka k prepoznavanju kvalifikacij in kompetenc ter zagotavljanje preglednosti na tem področju; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje napredka k prepoznavanju kvalifikacij in kompetenc ter zagotavljanje preglednosti na tem področju;

| (g) | spodbujanje sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ob upoštevanju ustreznih dobrih praks EU ter |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja ob upoštevanju ustreznih dobrih praks EU ter

| (h) | izboljšanje poznavanja in razumevanja procesa evropskih integracij, dialog visokošolskih ustanov o odnosih med EU in vzhodnim partnerstvom ter sodelovanje v relevantnih programih EU. |
| --- | --- |

(h)

izboljšanje poznavanja in razumevanja procesa evropskih integracij, dialog visokošolskih ustanov o odnosih med EU in vzhodnim partnerstvom ter sodelovanje v relevantnih programih EU.

Člen 360

Pogodbenici se dogovorita za sodelovanje v zvezi z mladimi, da bi:

| (a) | okrepili sodelovanje in izmenjave na področju mladinske politike in neformalnega izobraževanja za mlade in mlade delavce; |
| --- | --- |

(a)

okrepili sodelovanje in izmenjave na področju mladinske politike in neformalnega izobraževanja za mlade in mlade delavce;

| (b) | podpirali mobilnost mladih in mladih delavcev kot sredstva za spodbujanje medkulturnega dialoga in pridobitev znanja, veščin in kompetenc izven sistema formalnega izobraževanja, tudi s prostovoljstvom; |
| --- | --- |

(b)

podpirali mobilnost mladih in mladih delavcev kot sredstva za spodbujanje medkulturnega dialoga in pridobitev znanja, veščin in kompetenc izven sistema formalnega izobraževanja, tudi s prostovoljstvom;

| (c) | spodbujali sodelovanje med mladinskimi organizacijami. |
| --- | --- |

(c)

spodbujali sodelovanje med mladinskimi organizacijami.

Člen 361

Gruzija bo izvajala in razvijala politiko, ki bo skladna z okvirom politik in praks EU ter praks v zvezi z dokumenti iz Priloge XXXII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 17

Sodelovanje na področju kulture

Člen 362

Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje na področju kulture, pri tem pa ustrezno upoštevali načela konvencije Organizacije Združenih narodov za izobraževanje, znanost in kulturo (v nadaljnjem besedilu: Unesco) o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005. Pogodbenici si bosta prizadevali za reden strateški dialog na področjih skupnega interesa, vključno z razvojem kulturnih industrij v EU in Gruziji. Sodelovanje med pogodbenicama bo spodbujalo medkulturni dialog, tudi prek sodelovanja kulturnega sektorja in civilne družbe iz EU in Gruzije.

Člen 363

Pogodbenici bosta sodelovali na številnih področjih:

| (a) | kulturno sodelovanje in kulturne izmenjave; |
| --- | --- |

(a)

kulturno sodelovanje in kulturne izmenjave;

| (b) | mobilnost umetnosti in umetnikov ter povečanje zmogljivosti sektorja kulture; |
| --- | --- |

(b)

mobilnost umetnosti in umetnikov ter povečanje zmogljivosti sektorja kulture;

| (c) | medkulturni dialog; |
| --- | --- |

(c)

medkulturni dialog;

| (d) | dialog o kulturni politiki ter |
| --- | --- |

(d)

dialog o kulturni politiki ter

| (e) | sodelovanje v mednarodnih forumih, kot sta na primer Unesco in Svet Evrope, za spodbujanje kulturne raznolikosti ter ohranjanje in ovrednotenje kulturne in zgodovinske dediščine. |
| --- | --- |

(e)

sodelovanje v mednarodnih forumih, kot sta na primer Unesco in Svet Evrope, za spodbujanje kulturne raznolikosti ter ohranjanje in ovrednotenje kulturne in zgodovinske dediščine.

POGLAVJE 18

Sodelovanje na avdiovizualnem in medijskem področju

Člen 364

Pogodbenici bosta spodbujali sodelovanje na avdiovizualnem področju. Sodelovanje bo okrepilo avdiovizualno industrijo v EU in Gruziji, zlasti z usposabljanjem strokovnjakov, izmenjavo informacij ter spodbujanjem koprodukcij na področju kinematografije in televizije.

Člen 365

1.   Pogodbenici bosta vzpostavili reden dialog na področju avdiovizualne in medijske politike ter sodelovali za okrepitev neodvisnosti in strokovnosti medijev in povezave z mediji EU v skladu z relevantnimi evropskimi standardi, vključno s standardi Sveta Evrope in konvencijo Unesca o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov iz leta 2005.

2.   Sodelovanje bi lahko med drugim vključevalo tudi usposabljanje novinarjev in drugih oseb, ki se poklicno ukvarjajo z mediji.

Člen 366

Pogodbenici bosta sodelovali na številnih področjih:

| (a) | dialog na področju avdiovizualne in medijske politike; |
| --- | --- |

(a)

dialog na področju avdiovizualne in medijske politike;

| (b) | dialog v mednarodnih forumih (kot sta na primer Unesco in WTO) ter |
| --- | --- |

(b)

dialog v mednarodnih forumih (kot sta na primer Unesco in WTO) ter

| (c) | sodelovanje na avdiovizualnem in medijskem področju, tudi na področju kinematografije. |
| --- | --- |

(c)

sodelovanje na avdiovizualnem in medijskem področju, tudi na področju kinematografije.

Člen 367

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXXIII k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

POGLAVJE 19

Sodelovanje na področju športa in telesne dejavnosti

Člen 368

Pogodbenici spodbujata sodelovanje na področju športa in telesne dejavnosti z izmenjavo informacij in dobrih praks za spodbujanje zdravega načina življenja ter družbene in izobraževalne vrednosti športa in mobilnosti v športu ter za boj proti globalnim grožnjam za šport, kot so doping, rasizem in nasilje.

POGLAVJE 20

Sodelovanje civilne družbe

Člen 369

Pogodbenici spodbujata dialog o sodelovanju civilne družbe z naslednjimi cilji:

| (a) | okrepitev stikov ter izmenjava informacij in izkušenj med vsemi sektorji civilne družbe v EU in Gruziji; |
| --- | --- |

(a)

okrepitev stikov ter izmenjava informacij in izkušenj med vsemi sektorji civilne družbe v EU in Gruziji;

| (b) | zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja Gruzije v EU, vključno z njeno zgodovino in kulturo, zlasti med organizacijami civilne družbe v državah članicah, da se izboljša ozaveščenost o priložnostih in izzivih za prihodnje odnose; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja Gruzije v EU, vključno z njeno zgodovino in kulturo, zlasti med organizacijami civilne družbe v državah članicah, da se izboljša ozaveščenost o priložnostih in izzivih za prihodnje odnose;

| (c) | vzajemno zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja EU v Gruziji, zlasti med gruzijskimi organizacijami civilne družbe, z neizključnim poudarkom na vrednotah, na katerih temelji EU, njenih politikah in delovanju. |
| --- | --- |

(c)

vzajemno zagotavljanje boljšega poznavanja in razumevanja EU v Gruziji, zlasti med gruzijskimi organizacijami civilne družbe, z neizključnim poudarkom na vrednotah, na katerih temelji EU, njenih politikah in delovanju.

Člen 370

Pogodbenici spodbujata dialog in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi civilne družbe obeh strani kot sestavni del odnosov med EU in Gruzijo. Ta dialog in sodelovanje sta namenjena:

| (a) | zagotavljanju vključenosti civilne družbe v odnose med EU in Gruzijo, zlasti v izvajanje določb tega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

zagotavljanju vključenosti civilne družbe v odnose med EU in Gruzijo, zlasti v izvajanje določb tega sporazuma;

| (b) | spodbujanju sodelovanja civilne družbe v javnem postopku odločanja, zlasti z vzdrževanjem odprtega, preglednega in rednega dialoga med javnimi institucijami ter predstavniki združenj in civilne družbe; |
| --- | --- |

(b)

spodbujanju sodelovanja civilne družbe v javnem postopku odločanja, zlasti z vzdrževanjem odprtega, preglednega in rednega dialoga med javnimi institucijami ter predstavniki združenj in civilne družbe;

| (c) | spodbujanju ugodnih razmer za izgradnjo institucij in razvoj organizacij civilne družbe na različne načine, med drugim s podporo zagovorništvu, neformalnim in formalnim mrežnim povezovanjem, vzajemnimi obiski in delavnicami za ustvarjanje pravnega okvira civilne družbe, ter |
| --- | --- |

(c)

spodbujanju ugodnih razmer za izgradnjo institucij in razvoj organizacij civilne družbe na različne načine, med drugim s podporo zagovorništvu, neformalnim in formalnim mrežnim povezovanjem, vzajemnimi obiski in delavnicami za ustvarjanje pravnega okvira civilne družbe, ter

| (d) | zagotovitvi, da se predstavniki civilne družbe obeh strani seznanijo s postopki posvetovanja in dialoga med civilno družbo, vključno s socialnimi partnerji, in javnimi organi, da bi zlasti okrepili vlogo civilne družbe v procesu javnega oblikovanja politik. |
| --- | --- |

(d)

zagotovitvi, da se predstavniki civilne družbe obeh strani seznanijo s postopki posvetovanja in dialoga med civilno družbo, vključno s socialnimi partnerji, in javnimi organi, da bi zlasti okrepili vlogo civilne družbe v procesu javnega oblikovanja politik.

Člen 371

Med pogodbenicama bo potekal reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

POGLAVJE 21

Regionalni razvoj, čezmejno in medregionalno sodelovanje

Člen 372

1.   Pogodbenici spodbujata vzajemno razumevanje in dvostransko sodelovanje na področju politike regionalnega razvoja, vključno z metodami oblikovanja in izvajanja regionalnih politik, upravljanjem na več ravneh in partnerstvom, s posebnim poudarkom na razvoju zapostavljenih območij in teritorialnem sodelovanju, da bi vzpostavili komunikacijske kanale ter okrepili izmenjavo informacij in izkušenj med nacionalnimi in lokalnimi organi, socialno-ekonomskimi akterji in civilno družbo.

2.   Pogodbenici sodelujeta zlasti, da bi gruzijske prakse uskladili z naslednjimi načeli:

| (a) | okrepitev upravljanja na več ravneh, saj zadeva tako centralno raven kot tudi občine, s posebnim poudarkom na načinih za povečanje vključenosti lokalnih zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

(a)

okrepitev upravljanja na več ravneh, saj zadeva tako centralno raven kot tudi občine, s posebnim poudarkom na načinih za povečanje vključenosti lokalnih zainteresiranih strani;

| (b) | utrditev partnerstva med vsemi stranmi, udeleženimi v regionalnem razvoju, ter |
| --- | --- |

(b)

utrditev partnerstva med vsemi stranmi, udeleženimi v regionalnem razvoju, ter

| (c) | sofinanciranje prek finančnega prispevka udeleženih v izvajanju programov in projektov regionalnega razvoja. |
| --- | --- |

(c)

sofinanciranje prek finančnega prispevka udeleženih v izvajanju programov in projektov regionalnega razvoja.

Člen 373

1.   Pogodbenici podpirata in krepita vključenost lokalnih in regionalnih organov v medregionalnem sodelovanju, vključno s čezmejnim sodelovanjem, ter s tem povezanih strukturah upravljanja, krepita sodelovanje z vzpostavitvijo ugodnega zakonodajnega okvira, ohranjata in razvijata ukrepe za izgradnjo zmogljivosti ter spodbujata krepitev čezmejnih in regionalnih gospodarskih in poslovnih omrežij.

2.   Pogodbenici sodelujeta, da bi konsolidirali institucionalne in operativne zmogljivosti gruzijskih institucij na področju regionalnega razvoja in načrtovanja rabe prostora, med drugim z:

| (a) | izboljšanjem medinstitucionalnega sodelovanja, zlasti mehanizma vertikalnih in horizontalnih interakcij osrednjih in lokalnih javnih organov v procesu priprave in izvajanja regionalnih politik; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanjem medinstitucionalnega sodelovanja, zlasti mehanizma vertikalnih in horizontalnih interakcij osrednjih in lokalnih javnih organov v procesu priprave in izvajanja regionalnih politik;

| (b) | razvojem zmogljivosti lokalnih javnih organov za spodbujanje čezmejnega sodelovanja v skladu z načeli in praksami EU; |
| --- | --- |

(b)

razvojem zmogljivosti lokalnih javnih organov za spodbujanje čezmejnega sodelovanja v skladu z načeli in praksami EU;

| (c) | izmenjavo znanja, informacij in dobrih praks na področju politik regionalnega razvoja za spodbujanje gospodarske blaginje za lokalne skupnosti in enoten razvoj regij. |
| --- | --- |

(c)

izmenjavo znanja, informacij in dobrih praks na področju politik regionalnega razvoja za spodbujanje gospodarske blaginje za lokalne skupnosti in enoten razvoj regij.

Člen 374

1.   Pogodbenici bosta krepili in spodbujali razvoj čezmejnega sodelovanja na vseh drugih področjih iz tega sporazuma, med drugim na področju prevoza, energije, komunikacijskih omrežij, kulture, izobraževanja, turizma in zdravja.

2.   Pogodbenici bosta okrepili sodelovanje med svojimi regijami v obliki mednarodnih in medregionalnih programov, pri čemer bosta spodbujali sodelovanje gruzijskih regij v evropskih regionalnih strukturah in organizacijah ter spodbujali njihov gospodarski in institucionalni razvoj z izvajanjem projektov skupnega interesa.

3.   Te dejavnosti bodo potekale v okviru:

| (a) | nadaljnjega ozemeljskega sodelovanja z evropskimi regijami, tudi z mednarodnimi in čezmejnimi programi sodelovanja; |
| --- | --- |

(a)

nadaljnjega ozemeljskega sodelovanja z evropskimi regijami, tudi z mednarodnimi in čezmejnimi programi sodelovanja;

| (b) | sodelovanja znotraj vzhodnega partnerstva, pri čemer bodo organi EU vključevali Odbor regij ter sodelovanje različnih evropskih regionalnih projektov in pobud; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanja znotraj vzhodnega partnerstva, pri čemer bodo organi EU vključevali Odbor regij ter sodelovanje različnih evropskih regionalnih projektov in pobud;

| (c) | med drugim sodelovanja z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Evropskim omrežjem za spremljanje prostorskega razvoja. |
| --- | --- |

(c)

med drugim sodelovanja z Evropskim ekonomsko-socialnim odborom in Evropskim omrežjem za spremljanje prostorskega razvoja.

Člen 375

Potekal bo reden dialog o zadevah iz tega poglavja.

POGLAVJE 22

Civilna zaščita

Člen 376

Pogodbenici bosta razvijali in krepili svoje sodelovanje na področju naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek. Sodelovanje se izvaja ob upoštevanju interesov pogodbenic na podlagi enakosti in obojestranske koristi ter ob upoštevanju medsebojne odvisnosti med pogodbenicama ter večstranskimi dejavnostmi na tem področju.

Člen 377

Namen sodelovanja je izboljšanje preprečevanja naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzroči človek, ter pripravljenosti in odziva nanje.

Člen 378

Pogodbenici si med drugim izmenjujeta informacije in strokovno znanje ter izvajata skupne dejavnosti na dvostranski osnovi oziroma v okviru večstranskih programov. Sodelovanje lahko med drugim poteka prek izvajanja posebnih sporazumov oziroma upravnih ureditev, sklenjenih med pogodbenicama na tem področju.

Člen 379

Sodelovanje lahko obsega naslednje cilje:

| (a) | izmenjavo in redno posodabljanje kontaktnih podatkov, da se zagotovi nepretrgan dialog ter da bosta lahko pogodbenici v vsakem trenutku stopili v stik ena z drugo; |
| --- | --- |

(a)

izmenjavo in redno posodabljanje kontaktnih podatkov, da se zagotovi nepretrgan dialog ter da bosta lahko pogodbenici v vsakem trenutku stopili v stik ena z drugo;

| (b) | omogočanje medsebojne pomoči v izrednih razmerah, kot je primerno in glede na razpoložljivost zadostnih virov; |
| --- | --- |

(b)

omogočanje medsebojne pomoči v izrednih razmerah, kot je primerno in glede na razpoložljivost zadostnih virov;

| (c) | neprekinjeno izmenjevanje zgodnjih opozoril in aktualnih informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki zadevajo EU ali Gruzijo, vključno s prošnjami za pomoč in ponujeno pomočjo; |
| --- | --- |

(c)

neprekinjeno izmenjevanje zgodnjih opozoril in aktualnih informacij o izrednih razmerah večjega obsega, ki zadevajo EU ali Gruzijo, vključno s prošnjami za pomoč in ponujeno pomočjo;

| (d) | izmenjavo informacij o zagotavljanju podpore pogodbenic tretjim državam v izrednih razmerah, ko se aktivira mehanizem EU na področju civilne zaščite; |
| --- | --- |

(d)

izmenjavo informacij o zagotavljanju podpore pogodbenic tretjim državam v izrednih razmerah, ko se aktivira mehanizem EU na področju civilne zaščite;

| (e) | sodelovanje pri podpori države gostiteljice, ko je zaprošena/nudena pomoč; |
| --- | --- |

(e)

sodelovanje pri podpori države gostiteljice, ko je zaprošena/nudena pomoč;

| (f) | izmenjavo dobrih praks in smernic na področju preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje; |
| --- | --- |

(f)

izmenjavo dobrih praks in smernic na področju preprečevanja nesreč ter pripravljenosti in odziva nanje;

| (g) | sodelovanje pri zmanjševanju tveganja nesreč, med drugim z institucionalnimi povezavami in zagovorništvom; informacije, izobraževanje in obveščanje; dobre prakse pri preprečevanju ali omejevanju učinka naravnih nesreč; |
| --- | --- |

(g)

sodelovanje pri zmanjševanju tveganja nesreč, med drugim z institucionalnimi povezavami in zagovorništvom; informacije, izobraževanje in obveščanje; dobre prakse pri preprečevanju ali omejevanju učinka naravnih nesreč;

| (h) | sodelovanje pri izboljševanju baze znanja o nesrečah in tveganjih ter oceno tveganj za obvladovanje nesreč; |
| --- | --- |

(h)

sodelovanje pri izboljševanju baze znanja o nesrečah in tveganjih ter oceno tveganj za obvladovanje nesreč;

| (i) | sodelovanje pri oceni učinka nesreč na okolje in javno zdravje; |
| --- | --- |

(i)

sodelovanje pri oceni učinka nesreč na okolje in javno zdravje;

| (j) | povabilo strokovnjakov na posamezne tehnične delavnice in simpozije o vprašanjih civilne zaščite; |
| --- | --- |

(j)

povabilo strokovnjakov na posamezne tehnične delavnice in simpozije o vprašanjih civilne zaščite;

| (k) | povabilo opazovalcev glede na posamezen primer na posamezne vaje in usposabljanja, ki jih organizirata EU in/ali Gruzija, ter |
| --- | --- |

(k)

povabilo opazovalcev glede na posamezen primer na posamezne vaje in usposabljanja, ki jih organizirata EU in/ali Gruzija, ter

| (l) | krepitev sodelovanja glede najbolj učinkovite uporabe razpoložljivih zmogljivosti civilne zaščite. |
| --- | --- |

(l)

krepitev sodelovanja glede najbolj učinkovite uporabe razpoložljivih zmogljivosti civilne zaščite.

POGLAVJE 23

Sodelovanje v agencijah in programih evropske unije

Člen 380

Gruziji je dovoljeno sodelovanje v vseh agencijah Unije, odprtih za sodelovanje Gruzije v skladu z ustreznimi določbami, s katerimi so bile te agencije ustanovljene. Gruzija sklepa ločene sporazume z EU, da se omogoči njeno sodelovanje v vsaki od agencij ter določi višina njenega finančnega prispevka.

Člen 381

Gruziji je dovoljeno sodelovanje v vseh sedanjih in prihodnjih programih Unije, odprtih za njeno sodelovanje v skladu z ustreznimi določbami, s katerimi so bili ti programi sprejeti. Sodelovanje Gruzije v programih Unije je skladno z določbami iz Protokola III k temu sporazumu o okvirnem sporazumu med Evropsko unijo in Gruzijo o splošnih načelih za sodelovanje Gruzije v programih Unije.

Člen 382

Pogodbenici vzdržujeta reden dialog o sodelovanju Gruzije v programih in agencijah EU. Zlasti EU obvesti Gruzijo ob ustanovitvi nove agencije EU in začetku novega programa Unije, pa tudi o spremembah glede pogojev sodelovanja v programih in agencijah Unije iz členov 380 in 381 tega sporazuma.

NASLOV VII

FINANČNA POMOČ TER DOLOČBE O NADZORU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM

POGLAVJE 1

Finančna pomoč

Člen 383

Gruzija prejema finančno pomoč prek ustreznih mehanizmov in instrumentov EU za financiranje. Gruzija lahko sodeluje tudi z Evropsko investicijsko banko (EIB), Evropsko banko za obnovo in razvoj (EBRD) ter drugimi mednarodnimi finančnimi institucijami. Finančna pomoč prispeva k doseganju ciljev tega sporazuma in se bo zagotavljala v skladu s tem poglavjem.

Člen 384

Glavna načela finančne pomoči se določijo v ustreznih določbah finančnih instrumentov EU.

Člen 385

Prednostna področja finančne pomoči EU, o katerih se dogovorita pogodbenici, se določijo v letnih akcijskih programih, ki po potrebi temeljijo na večletnih okvirih, ki odražajo dogovorjene strateške prednostne naloge. Pri višini pomoči v okviru teh programov se upoštevajo potrebe in sektorske zmogljivosti Gruzije ter napredek njenih reform, zlasti na področjih iz tega sporazuma.

Člen 386

Da bi se razpoložljivi viri čim bolj smotrno porabili, si pogodbenici prizadevata za izvajanje pomoči EU v tesnem sodelovanju in usklajevanju z drugimi državami donatoricami, donatorskimi organizacijami in mednarodnimi finančnimi institucijami ter v skladu z mednarodnimi načeli učinkovitosti pomoči.

Člen 387

Temeljna pravna, upravna in tehnična osnova za finančno pomoč se določi v okviru ustreznih sporazumov med pogodbenicama.

Člen 388

Pridružitveni svet se obvešča o napredku in izvajanju finančne pomoči ter njenem učinku v smeri izpolnjevanja ciljev tega sporazuma. V ta namen ustrezni organi pogodbenic zagotovijo primerno vzajemno in stalno spremljanje in ocenjevanje informacij.

Člen 389

Pogodbenici izvajata pomoč v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in sodelujeta pri zaščiti finančnih interesov EU in Gruzije v skladu s poglavjem 2 (Določbe o nadzoru in boju proti goljufijam) tega naslova.

POGLAVJE 2

Določbe o nadzoru in boju proti goljufijam

Člen 390

Opredelitev pojmov

V tem poglavju se uporablja opredelitev pojmov iz Protokola IV k temu sporazumu.

Člen 391

Področje uporabe

To poglavje se uporablja za vse sporazume ali finančne instrumente, ki se sklenejo med pogodbenicama, ter vse druge finančne instrumente EU, katerim se lahko Gruzija pridruži, ne glede na kakršne koli druge dodatne klavzule o revizijah, pregledih na kraju samem, inšpekcijskih pregledih, nadzoru in ukrepih za boj proti goljufijam, kot so med drugim tisti, ki jih izvajata Evropsko računsko sodišče in Evropski urad za boj proti goljufijam.

Člen 392

Ukrepi za preprečevanje goljufij, korupcije in drugih nezakonitih dejavnosti ter boj proti njim

Pogodbenici sprejmeta učinkovite ukrepe za preprečevanje in boj proti goljufijam, korupciji in kakršnim koli drugim nezakonitim dejavnostim v zvezi s porabo sredstev EU, med drugim z vzajemno upravno pomočjo in vzajemno pravno pomočjo na področjih, ki jih zajema ta sporazum.

Člen 393

Izmenjava informacij in nadaljnje sodelovanje na operativni ravni

1.   Za pravilno izvajanje tega poglavja pristojni gruzijski organi in organi EU redno izmenjujejo informacije in na zahtevo ene od pogodbenic izvedejo posvetovanja.

2.   OLAF se lahko z ustreznimi pristojnimi organi Gruzije v skladu z gruzijsko zakonodajo dogovori o nadaljnjem sodelovanju pri preprečevanju goljufij, vključno z operativnimi dogovori z gruzijskimi organi.

3.   Za prenos in obdelavo osebnih podatkov se uporablja člen 14 naslova III (Svoboda, varnost in pravica) tega sporazuma.

Člen 394

Preprečevanje goljufij, korupcije in nepravilnosti

1.   EU in gruzijski organi redno preverjajo, ali se ukrepi, ki se financirajo s sredstvi EU, pravilno izvajajo. Sprejmejo vse ustrezne ukrepe za preprečevanje in odpravo nepravilnosti in goljufij.

2.   EU in gruzijski organi sprejmejo vse potrebne ukrepe za preprečevanje in odpravo vseh praks aktivne ali pasivne korupcije ter izključijo vsako navzkrižje interesov na vseh stopnjah postopkov za izvrševanje sredstev EU.

3.   Gruzijski organi obvestijo Evropsko komisijo o izvajanju kakršnih koli preventivnih ukrepov.

4.   Evropska komisija ima pravico, da pridobi dokaze v skladu s členom 56 Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 z dne 25. junija 2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti.

5.   Ima tudi pravico pridobiti dokaze, da postopki za oddajo naročil in dodelitev nepovratnih sredstev izpolnjujejo načela preglednosti, enake obravnave in nediskriminacije ter preprečujejo kakršno koli navzkrižje interesov, zagotavljajo enaka jamstva kot mednarodno sprejeti standardi ter zagotavljajo skladnost z določbami o dobrem finančnem poslovodenju.

6.   Pogodbenici lahko v skladu s svojimi postopki ena drugi zagotovita vsakršne informacije v zvezi z izvrševanjem sredstev EU, nemudoma pa se obvestita tudi o vseh bistvenih spremembah svojih postopkov ali sistemov.

Člen 395

Sodni postopki, preiskave in sodni pregon

Gruzijski organi začnejo pravni postopek, po potrebi vključno s preiskavo in pregonom domnevnih in dejanskih primerov goljufije, korupcije ali kakršnih koli drugih nepravilnosti, vključno z navzkrižjem interesov, in sicer po pregledih na nacionalni ravni ali na ravni EU. Po potrebi lahko OLAF pristojnim gruzijskim organom pomaga pri tej nalogi.

Člen 396

Obveščanje o goljufijah, korupciji in nepravilnostih

1.   Gruzijski organi Evropski komisiji nemudoma posredujejo vse informacije, ki jih prejmejo o dejanskih primerih goljufije ali korupcije, ter jo nemudoma obvestijo o kakršnih koli drugih nepravilnostih, vključno z navzkrižjem interesov, v zvezi z izvrševanjem sredstev EU. V primeru suma goljufije in korupcije se obvestita tudi OLAF in Evropska komisija.

2.   Pristojni gruzijski organi poročajo tudi o vseh ukrepih, sprejetih v zvezi z dejstvi, sporočenimi v skladu s tem členom. Če ni primerov goljufije, korupcije ali katere koli druge nepravilnosti, pristojni gruzijski organi Evropski komisiji poročajo po koncu vsakega koledarskega leta.

Člen 397

Revizije

1.   Evropska komisija in Evropsko računsko sodišče imata pravico, da preučita, ali so vsi izdatki, povezani z izvrševanjem sredstev EU, nastali na zakonit in pravilen način ter ali je bilo finančno poslovodenje dobro.

2.   Revizije se opravijo na podlagi prevzetih obveznosti in izvršenih izplačil. Temeljijo na dokumentaciji in se po potrebi izvedejo na kraju samem v prostorih katerega koli subjekta, ki upravlja porabo sredstev EU ali sodeluje pri njej. Revizije se lahko izvedejo pred zaključkom poslovnih knjig za zadevno finančno leto in za obdobje petih let od datuma izplačila preostalega zneska.

3.   Inšpektorji Evropske komisije ali druge osebe, ki sta jih pooblastila Evropska komisija ali Evropsko računsko sodišče, lahko izvajajo preglede dokumentacije ali preglede na kraju samem v prostorih katerega koli subjekta, ki upravlja izvrševanje sredstev EU ali sodeluje pri njem, in v prostorih podizvajalcev takšnih subjektov v Gruziji.

4.   Inšpektorji Evropske komisije ali druge osebe, ki sta jih pooblastila Evropska komisija ali Evropsko računsko sodišče, imajo ustrezen dostop do lokacij, del in dokumentov, da lahko izvajajo take revizije, tudi v elektronski obliki. O tej pravici do dostopa je treba obvestiti vse javne institucije v Gruziji ter jo izrecno navesti v pogodbah, sklenjenih za izvajanje instrumentov iz tega sporazuma.

5.   Zgoraj opisani pregledi in revizije se uporabljajo za vse izvajalce in podizvajalce, ki so prejeli sredstva EU. Evropsko računsko sodišče in revizijski organi Gruzije pri opravljanju svojih nalog sodelujejo v duhu zaupanja, pri čemer ohranjajo svojo neodvisnost.

Člen 398

Preverjanja na kraju samem

1.   V okviru tega sporazuma je OLAF pooblaščen za izvajanje pregledov in inšpekcij na kraju samem za zaščito finančnih interesov EU v skladu z določbami Uredbe Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi.

2.   Preglede in inšpekcije na kraju samem pripravi in izvaja OLAF v tesnem sodelovanju s pristojnimi gruzijskimi organi v skladu z relevantno gruzijsko zakonodajo.

3.   Gruzijski organi se pravočasno obvestijo o predmetu, namenu in pravni podlagi pregledov in inšpekcij, tako da lahko zagotovijo vso potrebno pomoč. V ta namen lahko uradniki pristojnih gruzijskih organov sodelujejo pri pregledih in inšpekcijah na kraju samem.

4.   Če zadevni gruzijski organi izrazijo interes, lahko preglede in inšpekcije na kraju samem izvajajo skupaj z uradom OLAF.

5.   Če gospodarski subjekt nasprotuje preverjanju na kraju samem ali inšpekciji, gruzijski organi v skladu z nacionalno zakonodajo nudijo uradu OLAF vso potrebno pomoč, da lahko opravi preverjanje na kraju samem ali inšpekcijo.

Člen 399

Upravni ukrepi in kazni

Brez poseganja v gruzijsko zakonodajo lahko Evropska komisija sprejme upravne ukrepe in naloži kazni v skladu z Uredbo (ES, Euratom) št. 1605/2002, Uredbo Komisije (ES, Euratom) št. 2342/2002 z dne 23. decembra 2002 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 o finančni uredbi, ki se uporablja za splošni proračun Evropskih skupnosti in Uredbo Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti.

Člen 400

Izterjava

1.   Gruzijski organi sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvajanje spodnjih določb o izterjavi sredstev EU, ki so bila neupravičeno izplačana vladni agenciji za financiranje.

2.   Kadar je gruzijskim organom poverjeno izvrševanje sredstev EU, ima Evropske komisija pravico, da izterja neupravičeno izplačana sredstva EU, zlasti s finančnimi popravki. Evropska komisija upošteva ukrepe, ki jih sprejmejo gruzijski organi, da se prepreči izguba zadevnih sredstev EU.

3.   Evropska komisija se pred sprejetjem kakršne koli odločitve o izterjavi o zadevi posvetuje z Gruzijo. Spori o izterjavi se bodo reševali v okviru Pridružitvenega sveta.

4.   Kadar Evropska komisija izvršuje sredstva EU neposredno ali posredno s prenosom nalog izvrševanja proračuna na tretje osebe, so sklepi, ki jih Evropska komisija sprejme v okviru tega naslova, ki nalagajo denarno obveznost osebam, ki niso države, izvršljivi v Gruziji v skladu z naslednjimi načeli:

| (a) | Izvršbo urejajo pravila civilnega postopka, ki veljajo v Gruziji. Nacionalni organ, ki ga v ta namen določi Gruzija ter o tem obvesti Evropsko komisijo in Sodišče, priloži odločbi potrdilo o njeni izvršljivosti, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overovitve verodostojnosti odločbe. |
| --- | --- |

(a)

Izvršbo urejajo pravila civilnega postopka, ki veljajo v Gruziji. Nacionalni organ, ki ga v ta namen določi Gruzija ter o tem obvesti Evropsko komisijo in Sodišče, priloži odločbi potrdilo o njeni izvršljivosti, pri čemer ni potrebna nobena druga formalnost razen overovitve verodostojnosti odločbe.

| (b) | Ko so te formalnosti na zahtevo zadevne stranke opravljene, lahko ta preide k izvršbi v skladu z gruzijskim pravom, tako da zadevo predloži neposredno pristojnemu organu. |
| --- | --- |

(b)

Ko so te formalnosti na zahtevo zadevne stranke opravljene, lahko ta preide k izvršbi v skladu z gruzijskim pravom, tako da zadevo predloži neposredno pristojnemu organu.

| (c) | Izvršba se lahko odloži le z odločbo Sodišča Evropske unije. Zadevna sodišča Gruzije pa so pristojna za odločanje o pritožbah v zvezi z nepravilnim izvajanjem izvršb. |
| --- | --- |

(c)

Izvršba se lahko odloži le z odločbo Sodišča Evropske unije. Zadevna sodišča Gruzije pa so pristojna za odločanje o pritožbah v zvezi z nepravilnim izvajanjem izvršb.

5.   Nalog za izvršbo brez kakršnih koli drugih preverjanj razen potrditve verodostojnosti akta izdajo organi, ki jih je imenovala gruzijska vlada. Izvršba se izvede v skladu z gruzijskim procesnim pravom. Zakonitost odločbe o izvršbi zadevnega organa EU presoja Sodišče Evropske unije.

6.   Sodbe Sodišča Evropske unije na podlagi arbitražne klavzule v pogodbi, ki spada na področje uporabe tega poglavja, so izvršljive pod enakimi pogoji.

Člen 401

Zaupnost

Informacije, ki so bile poslane ali zbrane v kakršni koli obliki v skladu s tem poglavjem, so poslovna skrivnost in so zavarovane na enak način, kakor so zavarovane podobne informacije z zakonodajo Gruzije, ter z ustreznimi določbami, ki veljajo za institucije EU. Takšne informacije se ne smejo sporočati drugim osebam, razen tistim v institucijah EU, državah članicah ali v Gruziji, katerih funkcija zahteva poznavanje teh informacij, niti se ne smejo uporabljati v druge namene, razen za zagotavljanje učinkovite zaščite finančnih interesov pogodbenic.

Člen 402

Približevanje zakonodaje

Gruzija bo svojo zakonodajo približala pravnim aktom EU in mednarodnim instrumentom iz Priloge XXXIV k temu sporazumu v skladu z določbami navedene priloge.

NASLOV VIII

INSTITUCIONALNE, SPLOŠNE IN KONČNE DOLOČBE

POGLAVJE 1

Institucionalni okvir

Člen 403

Politični dialog med pogodbenicama, tudi o vprašanjih v zvezi s sektorskim sodelovanjem, lahko poteka na vseh ravneh. Redni politični dialog na visoki ravni poteka v okviru Pridružitvenega sveta, ustanovljenega s členom 404, in v okviru rednih srečanj med predstavniki pogodbenic na ministrski ravni ob soglasju pogodbenic.

Pridružitveni svet

Člen 404

1.   Ustanovi se Pridružitveni svet. Ta nadzira in spremlja uporabo in izvajanje tega sporazuma ter redno pregleduje delovanje tega sporazuma v smeri uresničevanja njegovih ciljev.

2.   Pridružitveni svet se sestaja na ministrski ravni v rednih časovnih presledkih, in sicer vsaj enkrat letno in kadar to zahtevajo okoliščine. Pridružitveni svet se lahko sestaja v vseh potrebnih sestavah, o katerih se pogodbenici dogovorita soglasno.

3.   Poleg nadziranja in spremljanja uporabe in izvajanja tega sporazuma Pridružitveni svet prouči kakršna koli pomembnejša vprašanja, ki se pojavijo v okviru tega sporazuma, in kakršna koli druga dvostranska ali mednarodna vprašanja v skupnem interesu.

Člen 405

1.   Pridružitveni svet sestavljajo člani Sveta Evropske unije in člani Evropske komisije na eni strani ter člani vlade Gruzije na drugi.

2.   Pridružitveni svet sprejme svoj poslovnik.

3.   Pridružitvenemu svetu izmenično predsedujeta predstavnik Unije in predstavnik Gruzije.

4.   Po potrebi in v medsebojnem soglasju lahko pri delu Pridružitvenega sveta kot opazovalci sodelujejo tudi predstavniki drugih organov.

Člen 406

1.   Z namenom doseganja ciljev tega sporazuma je Pridružitveni svet pooblaščen za sprejemanje odločitev v okviru področja uporabe tega sporazuma. Take odločitve so zavezujoče za pogodbenici, ki sprejmeta ustrezne ukrepe, po potrebi vključno z ukrepi posebnih organov, vzpostavljenih s tem sporazumom, v skladu z določbami tega sporazuma za izvajanje sprejetih odločitev. Pridružitveni svet lahko daje tudi priporočila. Odločitve in priporočila sprejme v soglasju s pogodbenicama, in sicer po dokončanju posameznih notranjih postopkov pogodbenic, kot je ustrezno.

2.   V skladu s ciljem postopnega približevanja gruzijske zakonodaje z zakonodajo EU iz tega sporazuma ima Pridružitveni svet vlogo foruma za izmenjavo informacij o določenih zakonodajnih aktih Evropske unije in Gruzije, tako aktih v pripravi kot tudi veljavnih aktih, in o ukrepih za izvajanje, izvrševanje in zagotavljanje skladnosti.

3.   V skladu z odstavkom 1 tega člena lahko Pridružitveni svet posodobi ali spremeni priloge k temu sporazumu brez poseganja v določbe naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

Pridružitveni odbor

Člen 407

1.   Ustanovi se Pridružitveni odbor. Pridružitvenemu svetu pomaga pri opravljanju njegovih nalog in dolžnosti.

2.   Pridružitveni odbor sestavljajo predstavniki pogodbenic in sicer načeloma na ravni višjih državnih uradnikov.

3.   Pridružitvenemu odboru izmenično predsedujeta predstavnik EU in predstavnik Gruzije.

Člen 408

1.   Pridružitveni svet v svojem poslovniku določi naloge in delovanje Pridružitvenega odbora, katerega odgovornosti vključujejo pripravo srečanj Pridružitvenega sveta. Pridružitveni odbor se sestane vsaj enkrat letno ter kadar se pogodbenici strinjata, da to zahtevajo okoliščine.

2.   Pridružitveni svet lahko na Pridružitveni odbor prenese katera koli svoja pooblastila, vključno s pooblastilom za sprejemanje zavezujočih odločitev.

3.   Pridružitveni odbor je pooblaščen za sprejemanje odločitev v zadevah, ki jih določa ta sporazum, in na področjih, za katera je Pridružitveni svet nanj prenesel pooblastila, ter kot določa člen 406(1) tega sporazuma. Sprejete odločitve so zavezujoče za pogodbenici, ki sprejmeta ustrezne ukrepe za njihovo izvajanje. Pridružitveni odbor odločitve sprejema s soglasjem obeh pogodbenic ob upoštevanju ustreznih notranjih postopkov.

4.   Pridružitveni odbor se sestane v posebni sestavi, da obravnava vsa vprašanja, povezana z naslovom IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. Pridružitveni odbor se v tej sestavi sestane vsaj enkrat letno.

Člen 409

Posebni odbori, pododbori in organi

1.   Pridružitvenemu odboru pomagajo pododbori, ustanovljeni v skladu s tem sporazumom.

2.   Pridružitveni svet se lahko odloči za ustanovitev morebitnega drugega posebnega odbora ali organa na posebnih področjih, potrebnega za izvajanje tega sporazuma, in določi njegovo sestavo, naloge in delovanje. Poleg tega lahko tovrstni posebni odbori in organi razpravljajo o kateri koli zadevi, za katero štejejo, da je relevantna, ne da bi to vplivalo na katere koli posebne določbe iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

3.   Pridružitveni odbor lahko tudi ustanovi pododbore, tudi za pregled napredka, doseženega v okviru rednega dialoga iz naslova V (Gospodarsko sodelovanje) in naslova VI (Druge politike sodelovanja) tega sporazuma.

4.   Pododbori so pristojni za sprejemanje odločitev v zadevah, ki jih določa ta sporazum. O svojih dejavnostih redno poročajo Pridružitvenemu odboru, kakor je potrebno.

5.   Pododbori, ustanovljeni v skladu z naslovom IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, pravočasno vnaprej obveščajo Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, o datumih in dnevnih redih svojih sestankov. O svojih dejavnostih poročajo na vsakem rednem sestanku Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi.

6.   Obstoj katerega koli pododbora nobeni pogodbenici ne preprečuje, da bi katero koli vprašanje predstavila neposredno Pridružitvenemu odboru, vključno s tem odborom v trgovinski sestavi.

Pridružitveni parlamentarni odbor

Člen 410

1.   Ustanovi se Pridružitveni parlamentarni odbor. To je forum, v katerem se sestajajo člani Evropskega parlamenta in gruzijskega parlamenta ter si izmenjujejo mnenja. Sestaja se v časovnih presledkih, ki jih določi sam.

2.   Pridružitveni parlamentarni odbor sestavljajo člani Evropskega parlamenta na eni strani in člani gruzijskega parlamenta na drugi.

3.   Pridružitveni parlamentarni odbor sprejme svoj poslovnik.

4.   Pridružitvenemu parlamentarnemu odboru izmenično predsedujeta predstavnik Evropskega parlamenta in predstavnik gruzijskega parlamenta v skladu z določbami njegovega poslovnika.

Člen 411

1.   Pridružitveni parlamentarni odbor lahko od Pridružitvenega sveta zahteva ustrezne informacije v zvezi z izvajanjem tega sporazuma in Pridružitveni Svet Pridružitvenemu parlamentarnemu odboru zahtevane informacije zagotovi.

2.   Pridružitveni parlamentarni odbor se obvešča o odločitvah in priporočilih Pridružitvenega sveta.

3.   Pridružitveni parlamentarni odbor lahko daje priporočila Pridružitvenemu svetu.

4.   Pridružitveni parlamentarni odbor lahko ustanovi pridružitvene parlamentarne pododbore.

Platforma civilne družbe

Člen 412

1.   Pogodbenici prav tako spodbujata redna srečanja predstavnikov njunih civilnih družb, da jih obveščata o izvajanju tega sporazuma in zbirata njihove predloge za njegovo izvajanje.

2.   Ustanovi se platforma civilne družbe med EU in Gruzijo. Sestavljajo jo predstavniki civilne družbe na strani EU, vključno s člani Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, ter predstavniki civilne družbe na strani Gruzije, vključno s predstavniki nacionalne platforme pri forumu za civilno družbo v okviru vzhodnega partnerstva, deluje pa kot forum za njihova srečanja in izmenjavo mnenj. Sestaja se v časovnih presledkih, ki jih določa sama.

3.   Platforma civilne družbe sprejme svoj poslovnik.

4.   Platformi civilne družbe izmenično predsedujeta predstavnik Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in predstavnik gruzijske civilne družbe v skladu z določbami njenega poslovnika.

Člen 413

1.   Platforma civilne družbe se obvešča o odločitvah in priporočilih Pridružitvenega sveta.

2.   Platforma civilne družbe lahko daje priporočila Pridružitvenemu svetu.

3.   Pridružitveni odbor in Pridružitveni parlamentarni odbor organizirata redne stike s predstavniki platforme civilne družbe, da prejmeta njena stališča glede uresničevanja ciljev tega sporazuma.

POGLAVJE 2

Splošne in končne določbe

Člen 414

Dostop do sodišč in upravnih organov

V okviru tega sporazuma se pogodbenici zavežeta, da bosta tako kot svojim državljanom tudi fizičnim in pravnim osebam druge pogodbenice zagotovili nediskriminatoren dostop do pristojnih sodišč in upravnih organov, da tam lahko branijo svoje osebne in premoženjske pravice.

Člen 415

Varnostne izjeme

Nobena določba tega sporazuma pogodbenicam ne preprečuje, da sprejmeta katere koli ukrepe:

| (a) | ki se jima zdijo potrebni za preprečitev razkritja informacij, ki je v nasprotju z njunimi bistvenimi varnostnimi interesi; |
| --- | --- |

(a)

ki se jima zdijo potrebni za preprečitev razkritja informacij, ki je v nasprotju z njunimi bistvenimi varnostnimi interesi;

| (b) | ki se nanašajo na proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom ali na raziskave, razvoj ali proizvodnjo, ki so nujno potrebni za obrambne namene, pod pogojem, da takšni ukrepi ne poslabšajo konkurenčnih pogojev za izdelke, ki niso izrecno predvideni za vojaške namene; |
| --- | --- |

(b)

ki se nanašajo na proizvodnjo ali trgovino z orožjem, strelivom ali vojaškim materialom ali na raziskave, razvoj ali proizvodnjo, ki so nujno potrebni za obrambne namene, pod pogojem, da takšni ukrepi ne poslabšajo konkurenčnih pogojev za izdelke, ki niso izrecno predvideni za vojaške namene;

| (c) | za katere menita, da so bistveni za njuno varnost v primeru resnih notranjih nemirov, ki bi vplivali na vzdrževanje javnega reda, v času vojne ali resnih mednarodnih napetosti, ki bi pomenile vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki sta jih prevzeli z namenom ohranjanja miru in mednarodne varnosti. |
| --- | --- |

(c)

za katere menita, da so bistveni za njuno varnost v primeru resnih notranjih nemirov, ki bi vplivali na vzdrževanje javnega reda, v času vojne ali resnih mednarodnih napetosti, ki bi pomenile vojno nevarnost, ali zaradi izpolnjevanja obveznosti, ki sta jih prevzeli z namenom ohranjanja miru in mednarodne varnosti.

Člen 416

Nediskriminacija

1.   Na področjih, ki jih ureja ta sporazum, in brez vpliva na posebne določbe tega sporazuma:

| (a) | ureditve, ki jih Gruzija uporablja v razmerju do EU ali njenih držav članic, ne smejo povzročati diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani, družbami ali podjetji; |
| --- | --- |

(a)

ureditve, ki jih Gruzija uporablja v razmerju do EU ali njenih držav članic, ne smejo povzročati diskriminacije med državami članicami, njihovimi državljani, družbami ali podjetji;

| (b) | ureditve, ki jih EU ali njene države članice uporabljajo v razmerju do Gruzije, ne smejo povzročati diskriminacije med gruzijskimi državljani, družbami ali podjetji. |
| --- | --- |

(b)

ureditve, ki jih EU ali njene države članice uporabljajo v razmerju do Gruzije, ne smejo povzročati diskriminacije med gruzijskimi državljani, družbami ali podjetji.

2.   Določbe odstavka 1 ne posegajo v pravico pogodbenic, da uporabita ustrezne določbe svoje davčne zakonodaje za davkoplačevalce, ki niso v enakem položaju glede kraja prebivališča.

Člen 417

Postopno približevanje

Gruzija bo svojo zakonodajo postopoma približala zakonodaji EU iz prilog k temu sporazumu na podlagi zavez iz tega sporazuma ter v skladu z določbami navedenih prilog. Ta določba ne posega v nobena posebna načela in obveznosti o približevanju na podlagi naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

Člen 418

Dinamično približevanje

V skladu s ciljem postopnega približevanja gruzijske zakonodaje s pravom EU bo Pridružitveni svet redno pregledoval in posodabljal priloge k temu sporazumu, tudi zato, da bodo odražale razvoj prava EU in veljavnih standardov, določenih v mednarodnih instrumentih, ki jih pogodbenici štejeta za relevantne, in po zaključku ustreznih notranjih postopkov pogodbenic, kakor je primerno. Ta določba ne posega v nobene posebne določbe iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

Člen 419

Spremljanje približevanja

1.   Spremljanje pomeni stalno ocenjevanje napredka pri izvajanju in izvrševanju ukrepov, zajetih v tem sporazumu.

2.   Spremljanje zajema oceno EU glede približevanja gruzijskega prava pravu EU, kot je določeno v tem sporazumu, vključno z vidiki izvajanja in izvrševanja. Te ocene lahko izvede EU sama na lastno pobudo, kot določa naslov IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, v dogovoru z Gruzijo ali pa jih pogodbenici izvedeta skupaj. Za olajšanje procesa ocenjevanja Gruzija poroča EU o napredku pri približevanju, po potrebi pred koncem prehodnih obdobij, določenih v tem sporazumu, v povezavi s pravnimi akti EU. Pri poročanju in procesu ocenjevanja, vključno z načinom in pogostostjo ocenjevanj, se upoštevajo posebni postopki, opredeljeni v tem sporazumu, ali odločitve institucionalnih organov, ustanovljenih na podlagi tega sporazuma.

3.   Spremljanje lahko vključuje misije na kraju samem, pri katerih po potrebi sodelujejo institucije, organi in agencije EU, nevladni organi, nadzorni organi, neodvisni strokovnjaki in drugi.

4.   O rezultatih dejavnosti spremljanja, vključno z ocenjevanjem približevanja iz odstavka 2 tega člena, razpravljajo vsi ustrezni organi, ustanovljeni na podlagi tega sporazuma. Taki organi lahko sprejemajo skupna priporočila, ki se predložijo Pridružitvenemu svetu.

5.   Če pogodbenici soglašata, da so bili potrebni ukrepi iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma izvedeni in se uveljavljajo, Pridružitveni svet na podlagi pooblastil, ki se nanj prenesejo s členoma 406 in 408 tega sporazuma, odloči o nadaljnjem odpiranju trga, če je to določeno v naslovu IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

6.   Za skupna priporočila iz odstavka 4 tega člena, ki se predložijo Pridružitvenemu svetu, ali v primerih, ko je priprava takih priporočil neuspešna, se ne uporablja reševanje sporov, kot je opredeljeno v naslovu IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. Za odločitve, ki jih sprejme ustrezen institucionalni organ, ali v primerih, ko je sprejetje takih odločitev neuspešno, se ne uporablja reševanje sporov, kot je opredeljeno v naslovu IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

Člen 420

Izpolnjevanje obveznosti

1.   Pogodbenici sprejmeta vse splošne ali posebne ukrepe za izpolnjevanje svojih obveznosti iz tega sporazuma. Odgovorni sta za doseganje ciljev tega sporazuma.

2.   Pogodbenici soglašata, da se na zahtevo ene od njiju na ustrezen način nemudoma posvetujeta o obravnavi katerih koli zadev v zvezi z razlago, izvajanjem ali uporabo tega sporazuma v dobri veri in drugih pomembnih vidikih odnosov med pogodbenicama.

3.   Pogodbenici naslovita na Pridružitveni svet vsak spor glede razlage, izvajanja ali uporabe tega sporazuma v dobri veri v skladu s členom 421 tega sporazuma. Pridružitveni svet lahko spor reši s sprejetjem zavezujoče odločitve.

Člen 421

Reševanje sporov

1.   Če med pogodbenicama pride do spora glede razlage, izvajanja ali uporabe tega sporazuma v dobri veri, vsaka od pogodbenic predloži drugi pogodbenici in Pridružitvenemu svetu uradno zahtevo za rešitev spora. Izjemoma spore glede razlage, izvajanja ali uporabe naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma v dobri veri ureja izključno poglavje 14 (Reševanje sporov) navedenega naslova.

2.   Pogodbenici si prizadevata za rešitev spora, tako da v okviru Pridružitvenega sveta in drugih ustreznih organov iz členov 407 in 409 tega sporazuma, začneta posvetovanje v dobri veri z namenom, da se v najkrajšem možnem času poišče rešitev, ki bo sprejemljiva za obe pogodbenici.

3.   Pogodbenici Pridružitvenemu svetu in drugim ustreznim organom zagotovita vse informacije, potrebne za temeljito proučitev položaja.

4.   Dokler spor ni rešen, se o vprašanju razpravlja na vsakem sestanku Pridružitvenega sveta. Spor se šteje za rešen, ko Pridružitveni svet sprejme zavezujočo odločitev za rešitev zadeve, kot je določeno v odstavku 3 člena 420 tega sporazuma, ali spor razglasi za končan. Posvetovanja glede spora lahko potekajo tudi na katerem koli srečanju Pridružitvenega odbora ali katerega koli drugega ustreznega organa, ustanovljenega na podlagi členov 407 in 409 tega sporazuma, kot se dogovorita pogodbenici ali na zahtevo katere koli od pogodbenic. Posvetovanja lahko potekajo tudi pisno.

5.   Vse informacije, razkrite med posvetovanji, ostanejo zaupne.

Člen 422

Ustrezni ukrepi v primeru neizpolnjevanja obveznosti

1.   Pogodbenica lahko sprejme ustrezne ukrepe, če zadeva ni rešena v treh mesecih od dne uradnega obvestila o uradni zahtevi za rešitev spora v skladu s členom 421 tega sporazuma in če pogodbenica, ki je vložila pritožbo, še naprej šteje, da druga pogodbenica ne izpolnjuje obveznosti iz tega sporazuma. Pogodbenici se lahko sporazumno odpovesta trimesečnemu obdobju za posvetovanja, to pa se ne uporablja tudi v izjemnih primerih iz odstavka 3 tega člena.

2.   Pri izbiri ustreznih ukrepov imajo prednost tisti, ki kar najmanj motijo delovanje tega sporazuma. Razen v primerih, opisanih v odstavku 3 tega člena, taki ukrepi ne smejo vključevati ukinitve kakršnih koli pravic ali obveznosti, določenih z določbami tega sporazuma iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve). O ukrepih, sprejetih na podlagi odstavka 1 tega člena, se takoj obvesti Pridružitveni svet, posvetovanja o teh ukrepih pa potekajo v skladu s členom 420(2) tega sporazuma ter se zanje uporabi reševanje sporov v skladu s členom 420(3) in členom 421 tega sporazuma.

3.   Izjeme iz odstavkov 1 in 2 tega člena se nanašajo na:

| (a) | odpoved tega sporazuma, ki ni sankcionirana s splošnimi pravili mednarodnega prava, ali |
| --- | --- |

(a)

odpoved tega sporazuma, ki ni sankcionirana s splošnimi pravili mednarodnega prava, ali

| (b) | kršitev katerih koli bistvenih elementov tega sporazuma, navedenih v členu 2 naslova I (Splošna načela) tega sporazuma, s strani druge pogodbenice. |
| --- | --- |

(b)

kršitev katerih koli bistvenih elementov tega sporazuma, navedenih v členu 2 naslova I (Splošna načela) tega sporazuma, s strani druge pogodbenice.

Člen 423

Razmerje do drugih sporazumov

1.   Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi, ki je bil podpisan v Luxembourgu 22. aprila 1996 in je začel veljati 1. julija 1999 se razveljavi.

2.   Ta sporazum nadomesti sporazum iz odstavka 1. Sklicevanja nanj v vseh drugih sporazumih med pogodbenicama se štejejo kot sklicevanja na ta sporazum.

3.   Ta sporazum nadomešča Sporazum med Evropsko unijo in Gruzijo o zaščiti geografskih označb za kmetijske proizvode in živila, ki je bil podpisan 14. julija 2011 v Bruslju in je začel veljati 1. aprila 2012.

Člen 424

1.   Dokler se v okviru tega sporazuma ne dosežejo ekvivalentne pravice za fizične in pravne osebe, ta sporazum ne vpliva na pravice, ki so jim zagotovljene z obstoječimi sporazumi, zavezujočimi za eno ali več držav članic na eni strani in Gruzijo na drugi strani.

2.   Obstoječi sporazumi, ki se nanašajo na posebna področja sodelovanja, ki spadajo v področje uporabe tega sporazuma, se štejejo kot del splošnih dvostranskih odnosov, kot jih ureja ta sporazum, in kot del skupnega institucionalnega okvira.

Člen 425

1.   Pogodbenici lahko ta sporazum dopolnita s sklenitvijo posebnih sporazumov na katerem koli področju, ki spada na njegovo področje uporabe. Taki posebni sporazumi so sestavni del splošnih dvostranskih odnosov, kot jih ureja ta sporazum, in so del skupnega institucionalnega okvira.

2.   Brez poseganja v ustrezne določbe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije niti ta sporazum niti ukrepi, sprejeti na njegovi podlagi, na noben način ne vplivajo na pooblastila držav članic, da izvajajo dejavnosti dvostranskega sodelovanja z Gruzijo ali po potrebi sklenejo nove sporazume o sodelovanju z Gruzijo.

Člen 426

Priloge in protokoli

Priloge in protokoli k temu sporazumu so njegov sestavni del.

Člen 427

Veljavnost

1.   Ta sporazum je sklenjen za nedoločen čas.

2.   Vsaka od pogodbenic lahko ta sporazum odpove z uradnim obvestilom drugi pogodbenici. Ta sporazum preneha veljati šest mesecev od dneva prejema takega uradnega obvestila.

Člen 428

Opredelitev pogodbenic

V tem sporazumu izraz „pogodbenici“ pomeni EU ali njene države članice ali EU in njene države članice, v okviru njihovih pristojnosti, kot izhajajo iz Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije ter, kjer je primerno, Euratom, v okviru njegovih pristojnosti v skladu s Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, na eni strani ter Gruzijo na drugi strani.

Člen 429

Ozemlje uporabe

1.   Ta sporazum se uporablja na eni strani na ozemljih, na katerih se uporabljajo Pogodba o Evropski uniji, Pogodba o delovanju Evropske unije in Pogodba o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer v skladu s pogoji iz navedenih pogodb, ter na ozemlju Gruzije na drugi strani.

2.   Ta sporazum ali njegov naslov IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) se za gruzijski regiji Abhazija in Tskhinvali / Južna Osetija, nad katerima gruzijska vlada ne izvaja nadzora, začneta uporabljati, ko Gruzija zagotovi celovito izvajanje in uveljavljanje tega sporazuma oziroma njegovega naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) na svojem celotnem ozemlju.

3.   Pridružitveni svet sprejme sklep, ko je zagotovljeno celovito izvajanje in uveljavljanje tega sporazuma ali njegovega naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) na celotnem ozemlju Gruzije.

4.   Če ena od pogodbenic meni, da celovito izvajanje in uveljavljanje tega sporazuma oziroma njegovega naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) v gruzijskih regijah iz odstavka 2 tega člena ni več zagotovljeno, lahko od Pridružitvenega sveta zahteva, da prouči nadaljnjo uporabo tega sporazuma oziroma njegovega naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) za zadevni regiji. Pridružitveni svet prouči razmere in v treh mesecih od zahtevka sprejme odločitev glede nadaljnje uporabe tega sporazuma oziroma njegovega naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve). Če Pridružitveni svet ne sprejme odločitve v treh mesecih od zahtevka, se uporaba tega sporazuma oziroma njegovega naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) glede zadevnih regij začasno prekine, dokler Pridružitveni svet ne sprejme odločitve.

5.   Odločitve Pridružitvenega sveta na podlagi tega člena glede uporabe naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma se nanašajo na celoten navedeni naslov in ne le na njegov del.

Člen 430

Depozitar Sporazuma

Depozitar tega sporazuma je Generalni sekretariat Sveta Evropske unije.

Člen 431

Začetek veljavnosti in začasna uporaba

1.   Ta sporazum pogodbenici ratificirata ali odobrita v skladu s svojimi postopki. Listine o ratifikaciji ali odobritvi se deponirajo pri Generalnem sekretariatu Sveta Evropske unije.

2.   Ta sporazum začne veljati prvi dan drugega meseca po datumu deponiranja zadnje listine o ratifikaciji ali odobritvi.

3.   Ne glede na odstavek 2 tega člena, Unija in Gruzija soglašata, da se ta sporazum začne začasno uporabljati v delu, ki ga je določila Unija, kot je določeno v odstavku 4 tega člena, ter v skladu z njunimi notranjimi postopki in zakonodajo.

4.   Začasna uporaba začne veljati na prvi dan drugega meseca, ki sledi datumu, na katerega je depozitar tega sporazuma prejel:

| (a) | obvestilo Unije o zaključku postopkov, potrebnih za ta namen, z navedbo delov tega sporazuma, ki se uporabljajo začasno, ter |
| --- | --- |

(a)

obvestilo Unije o zaključku postopkov, potrebnih za ta namen, z navedbo delov tega sporazuma, ki se uporabljajo začasno, ter

| (b) | listino o ratifikaciji, ki jo je Gruzija deponirala v skladu z lastnimi postopki in veljavno zakonodajo. |
| --- | --- |

(b)

listino o ratifikaciji, ki jo je Gruzija deponirala v skladu z lastnimi postopki in veljavno zakonodajo.

5.   Za namene zadevnih določb tega sporazuma, vključno z njegovimi prilogami in protokoli, se v skladu z odstavkom 3 tega člena kakršno koli sklicevanje na „datum začetka veljavnosti tega sporazuma“ razume kot „datum, s katerim se ta sporazum začasno uporablja“.

6.   Če določbe sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi, ki je bil podpisan 22. aprila 1996 v Luxembourgu in je začel veljati 1. julija 1999, niso zajete v začasno uporabo tega sporazuma, se v obdobju začasne uporabe uporabljajo še naprej.

7.   Vsaka od pogodbenic lahko pisno obvesti depozitarja tega sporazuma, da namerava prekiniti začasno uporabo tega sporazuma. Prenehanje začasne uporabe začne veljati šest mesecev po tem, ko je depozitar tega sporazuma prejel obvestilo.

Člen 432

Verodostojna besedila

Ta sporazum je sestavljen v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem, estonskem, finskem, francoskem, grškem, hrvaškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem in gruzijskem jeziku, pri čemer so vsa besedila enako verodostojna.

V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani pooblaščenci, ki so v ta namen pravilno pooblaščeni, podpisali ta sporazum.

Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и четиринадесета година.

Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil catorce.

V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce čtrnáct.

Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende juni to tusind og fjorten.

Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendvierzehn.

Kahe tuhande neljateistkümnenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.

Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Ιουνίου δύο χιλιάδες δεκατέσσερα.

Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and fourteen.

Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille quatorze.

Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog lipnja dvije tisuće četrnaeste.

Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemilaquattordici.

Briselē, divi tūkstoši četrpadsmitā gada divdesmit septītajā jūnijā.

Priimta du tūkstančiai keturioliktų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.

Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennegyedik év június havának huszonhetedik napján.

Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u erbatax.

Gedaan te Brussel, de zevenentwintigste juni tweeduizend veertien.

Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące czternastego.

Feito em Bruxelas, em vinte e sete de junho de dois mil e catorze.

Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie două mii paisprezece.

V Bruseli dvadsiateho siedmeho júna dvetisícštrnásť.

V Bruslju, dne sedemindvajsetega junija leta dva tisoč štirinajst.

Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaneljätoista.

Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni tjugohundrafjorton.

Image

Voor het Koninkrijk België

Pour le Royaume de Belgique

Für das Königreich Belgien

Image

Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.

Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.

Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.

За Релублика България

Image

Za Českou republiku

Image

For Kongeriget Danmark

Image

Für die Bundesrepublik Deutschland

Image

Eesti Vabariigi nimel

Image

Thar cheann Na hÉireann

For Ireland

Image

Image

Για την Ελληνική Δημοκρατία

Image

Por el Reino de España

Image

Pour la République française

Image

Image

Image

Za Republiku Hrvatsku

Image

Per la Repubblica italiana

Image

Για την Κυπριακή Δημοκρατία

Image

Latvijas Republikas vārdā –

Image

Lietuvos Respublikos vardu

Image

Pour le Grand-Duché de Luxembourg

Image

Magyarország részéről

Image

Għar-Repubblika ta’ Malta

Image

Voor het Koninkrijk der Nederlanden

Image

Für die Republik Österreich

Image

W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej

Image

Pela República Portuguesa

Image

Pentru România

Image

Za Republiko Slovenijo

Image

Za Slovenskú republiku

Image

Suomen tasavallan puolesta

För Republiken Finland

Image

För Konungariket Sverige

Image

For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland

Image

За Европейския съюз

Por la Unión Europea

Za Evropskou unii

For Den Europæiske Union

Für die Europäische Union

Euroopa Liidu nimel

Για την Ευρωπαϊκή Ένωση

For the European Union

Pour l'Union européenne

Za Europsku uniju

Per l'Unione europea

Eiropas Savienības vārdā –

Europos Sąjungos vardu

Az Európai Unió részéről

Għall-Unjoni Ewropea

Voor de Europese Unie

W imieniu Unii Europejskiej

Pela União Europeia

Pentru Uniunea Europeană

Za Európsku úniu

Za Evropsko unijo

Euroopan unionin puolesta

För Europeiska unionen

Image

Зa Eвpoпeйcката общност зa aтoмна енергия

Por la Comunidad Europea de la Energía Atómica

Za Evropské společenství pro atomovou energii

For Det Europæiske Atomenergifællesskab

Für die Europäische Atomgemeinschaft

Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel

Гια την Ευρωπαїκή Κоινότητα Ατομικής Εvέργειας

For the European Atomic Energy Community

Pour la Communauté européenne de l'énergie atomique

Za Europsku zajednicu za atomsku energiju

Per la Comunità europea dell'energia atomica

Eiropas Atomenerģijas Kopienas vārdā –

Europos atominės energijos bendrijos vardu

Az Európai Atomenergia-közösség részéről

F'isem il-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika

Voor de Europese Gemeenschap voor Atoomenergie

W imieniu Europejskiej Wspólnoty Energii Atomowej

Pela Comunidade Europeia da Energia Atómica

Pentru Comunitatea Europeană a Energiei Atomice

Za Európske spoločenstvo pre atómovú energiu

Za Evropsko skupnost za atomsko energijo

Euroopan atominienergiajärjestön puolesta

För Europeiska atomenergigemenskapen

Image

Image

Image

---

(1)  V tem sporazumu „blago“ pomeni izdelke, kot se ta izraz razume v GATT 1994, razen če je v tem sporazumu določeno drugače. Na blago, ki spada na področje uporabe Sporazuma STO o kmetijstvu, se to poglavje sklicuje kot „kmetijski proizvodi“ ali „proizvodi“.

1

(2)  Konvencija o skupnem tranzitnem postopku z dne 20. maja 1987.

2

(3)  Dejstvo, da se za fizične osebe nekaterih držav zahteva vizum, za tiste iż drugih držav pa ne, ne pomeni, da se izničuje ali omejuje ugodnosti iz posebnih obveznosti.

3

(4)  Zaradi večje gotovosti navedeno ozemlje vključuje izključno ekonomsko cono in epikontinentalni pas, kakor sta opredeljena v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu.

4

(5)  Pravna oseba je pod nadzorom druge pravne osebe, če ima slednja moč, da imenuje večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerja njeno delovanje.

5

(6)  Zaradi večje gotovosti predelava jedrskih materialov zajema vse dejavnosti, vključene v ISIC Rev. 3.1, oznaka 2330;

6

(7)  Brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se lahko v skladu z ustrezno domačo zakonodajo štejejo za kabotažo, nacionalna pomorska kabotaža iz tega poglavja zajema prevoz potnikov ali blaga med pristaniščem ali točko v Gruziji ali državi članici EU in drugim pristaniščem ali točko Gruzije ali države članice EU, tudi v njenem epikontinentalnem pasu, kakor je določeno v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu, ter prevoz, ki se začne in konča v istem pristanišču ali na isti točki v Gruziji ali državi članici EU.

7

(8)  Pogoje vzajemnega dostopa do trga na področju zračnega prevoza obravnava Sporazum med EU in njenimi državami članicami ter Gruzijo o vzpostavitvi skupnega zračnega prostora;

8

(9)  Ta obveznost ne vključuje določb o zaščiti naložb, ki jih to poglavje ne zajema, vključno z določbami glede postopkov reševanja sporov med investitorji in državo, ki so vključene v druge sporazume.

9

(10)  Ta obveznost ne vključuje določb o zaščiti naložb, ki jih to poglavje ne zajema, vključno z določbami glede postopkov reševanja sporov med investitorji in državo, ki so vključene v druge sporazume.

10

(11)  Brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se lahko v skladu z ustrezno domačo zakonodajo štejejo za kabotažo, nacionalna pomorska kabotaža iz tega poglavja zajema prevoz potnikov ali blaga med pristaniščem ali točko v Gruziji ali državi članici EU in drugim pristaniščem ali točko Gruzije ali države članice EU, tudi v njenem epikontinentalnem pasu, kakor je določeno v Konvenciji Združenih narodov o pomorskem mednarodnem pravu ter prevoz, ki se začne in konča v istem pristanišču ali na isti točki v Gruziji ali državi članici EU.

11

(12)  Pogoje vzajemnega dostopa do trga na področju zračnega prevoza obravnava Sporazum med EU in njenimi državami članicami ter Gruzijo o vzpostavitvi skupnega zračnega prostora.

12

(13)  Navedba „ki ni neprofitna organizacija“ velja le za Belgijo, Češko republiko, Dansko, Nemčijo, Estonijo, Irsko, Grčijo, Španijo, Francijo, Italijo, Ciper, Latvijo, Litvo, Luksemburg, Malto, Nizozemsko, Avstrijo, Portugalsko, Slovenijo, Finsko in Združeno kraljestvo.

13

(14)  Od poslovne enote prejemnice se lahko zaradi predhodne odobritve zahteva, da predloži program usposabljanja, ki obsega čas bivanja, s čimer dokaže, da je namen bivanja usposabljanje. V Češki republiki, Nemčiji, Španiji, Franciji, Madžarski in Avstriji mora biti usposabljanje povezano s pridobljeno univerzitetno diplomo.

14

(15)  Združeno kraljestvo: kategorija prodajalcev poslovnih storitev se prizna samo za prodajalce storitev.

15

(16)  Te izkušnje so bile pridobljene po tem, ko je postala polnoletna v skladu z veljavno domačo zakonodajo.

16

(17)  Kadar diploma ali kvalifikacija ni bila pridobljena v pogodbenici, v kateri se storitev opravlja, lahko navedena pogodbenica oceni, ali je ta enakovredna univerzitetni diplomi na njenem ozemlju.

17

(18)  Kadar diploma ali kvalifikacija ni bila pridobljena v pogodbenici, v kateri se storitev opravlja, lahko navedena pogodbenica oceni, ali je ta enakovredna univerzitetni diplomi, ki se zahteva na njenem ozemlju.

18

(19)  Pristojbine za izdajo licence ne vključujejo plačil za dražbo, razpis ali drugih nediskriminatornih sredstev za dodelitev koncesij in tudi ne določenih prispevkov za opravljanje univerzalnih storitev.

19

(20)  CPC pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kot je določena v Statističnem uradu ZN, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC prov, 1991.

20

(21)  Pristojbine za izdajo licence ne vključujejo plačil za dražbo, razpis ali druga nediskriminatorna sredstva za dodelitev koncesij in tudi ne določenih prispevkov za opravljanje univerzalnih storitev.

21

(22)  Gruzija določbe iz tega pododdelka izvede v roku dveh let od datuma začetka veljavnosti tega sporazuma.

22

(23)  Za namene tega pododdelka se izraz „obveščen“ razlaga v skladu z domačim pravom vsake pogodbenice.

23

(24)  Ukrepi, namenjeni zagotavljanju pravične ali učinkovite uvedbe ali pobiranja neposrednih davkov, vključujejo ukrepe, ki jih pogodbenica sprejme v skladu s svojim sistemom obdavčevanja in ki:

24

| (a) | veljajo za nerezidenčne podjetnike in ponudnike storitev ob priznavanju dejstva, da se davčna obveznost nerezidentov ugotavlja glede na obdavčljive izdelke, ki izvirajo z ozemlja pogodbenice ali se tam nahajajo; |
| --- | --- |

(a)

veljajo za nerezidenčne podjetnike in ponudnike storitev ob priznavanju dejstva, da se davčna obveznost nerezidentov ugotavlja glede na obdavčljive izdelke, ki izvirajo z ozemlja pogodbenice ali se tam nahajajo;

| (b) | veljajo za nerezidente, da se zagotovi uvedba ali pobiranje davkov na ozemlju pogodbenice; |
| --- | --- |

(b)

veljajo za nerezidente, da se zagotovi uvedba ali pobiranje davkov na ozemlju pogodbenice;

| (c) | veljajo za nerezidente ali rezidente, da se prepreči izogibanje davkom ali davčna utaja, vključno z ukrepi za usklajevanje; |
| --- | --- |

(c)

veljajo za nerezidente ali rezidente, da se prepreči izogibanje davkom ali davčna utaja, vključno z ukrepi za usklajevanje;

| (d) | veljajo za uporabnike storitev, ki se opravljajo na ozemlju druge pogodbenice ali z njega, da se zagotovi uvedba ali pobiranje davkov od takih uporabnikov iz virov na ozemlju pogodbenice; |
| --- | --- |

(d)

veljajo za uporabnike storitev, ki se opravljajo na ozemlju druge pogodbenice ali z njega, da se zagotovi uvedba ali pobiranje davkov od takih uporabnikov iz virov na ozemlju pogodbenice;

| (e) | ločujejo med podjetniki in ponudniki storitev, ki so predmet davka na po vsem svetu obdavčljivo blago, ter drugimi podjetniki in ponudniki storitev ob priznavanju razlike v naravi davčne osnove med njimi ali |
| --- | --- |

(e)

ločujejo med podjetniki in ponudniki storitev, ki so predmet davka na po vsem svetu obdavčljivo blago, ter drugimi podjetniki in ponudniki storitev ob priznavanju razlike v naravi davčne osnove med njimi ali

| (f) | določajo, dodelijo ali razdelijo prihodek, dobiček, zaslužek, izgubo, odbitek ali dobropis posameznikov rezidentov ali podružnic ali med povezanimi posamezniki ali podružnicami iste osebe, tako da se ohrani davčna osnova pogodbenice. |
| --- | --- |

(f)

določajo, dodelijo ali razdelijo prihodek, dobiček, zaslužek, izgubo, odbitek ali dobropis posameznikov rezidentov ali podružnic ali med povezanimi posamezniki ali podružnicami iste osebe, tako da se ohrani davčna osnova pogodbenice.

Davčni izrazi ali pojmi v točki (f) te določbe in v tej opombi so določeni v skladu z davčnimi opredelitvami in pojmi oziroma ustreznimi ali podobnimi opredelitvami in pojmi iz domačega prava pogodbenice, ki sprejema ukrep.

(25)  Pojem „zasebna podjetja s posebnimi ali izključnimi pravicami“ se razlaga v skladu s Pojasnjevalno opombo Evropske komisije CC/2004/33 z dne 18. junija 2004.

25

(26)  Kadar se zakonodaja Unije, v zvezi s katero poteka proces približevanja iz tega poglavja, sklicuje na objavo v Uradnem listu Evropske unije, se pričakuje, da bo taka objava v Gruziji uradno objavljena.

26

(27)  V tem poglavju „posnetek“ pomeni posnetek zvoka ali slike ali njunih nadomestkov, ki jih je mogoče zaznati, reproducirati ali predvajati z ustrezno napravo.

27

(28)  Izraz „navedba“ pomeni zlasti kakršno koli uporabo proizvodov iz tarifne številke 20.09 harmoniziranega sistema, čeprav samo kolikor se nanašajo na vina iz tarifne številke 22.04, aromatizirana vina iz tarifne številke 22.05 in žgane pijače iz tarifne številke 22.08 navedenega sistema.

28

(29)  Za namene tega člena lahko pogodbenica vzorec ali model, ki ima individualno naravo, obravnava kot originalnega.

29

(30)  Ta člen ne posega v vladni predpis Gruzije št. 188 z dne 22. oktobra 2009 o pripravi seznama držav in relevantnih organov, upravičenih do poenostavljenega režima registracije zdravil v Gruziji. Seznam iz navedenega predpisa se nanaša na naslednje države/organe: EMA – Evropska agencija za zdravila, Avstralija, Avstrija, Belgija, Bolgarija, Kanada, Ciper, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francija, Nemčija, Grčija, Madžarska, Islandija, Irska, Italija, Japonska, Koreja, Latvija, Litva, Luksemburg, Malta, Nizozemska, Nova Zelandija, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, Švica, Združeno kraljestvo, ZDA.

30

(31)  Za namene tega oddelka pojem „pravice intelektualne lastnine“ obsega vsaj naslednje pravice: avtorsko pravico in njej sorodne pravice, sui generis pravico izdelovalca zbirke podatkov, pravice ustvarjalca topografij polprevodniškega izdelka, pravice iz blagovne znamke, pravice iz vzorca ali modela, pravice iz patenta (vključno s tistimi, ki izhajajo iz dodatnih varstvenih certifikatov), geografske označbe, pravice iz uporabnega modela, žlahtniteljske pravice, trgovska imena, kolikor so po zadevnem domačem pravu zaščitena kot izključne pravice.

31

(32)  Za izvajanje tega poglavja s strani Gruzije se ta člen uporablja le, če in ko bo Gruzija postala pogodbenica Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti ter kolikor se posebne določbe Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti ali določbe zakonodaje Unije, ki jih uveljavlja Pogodba o ustanovitvi Energetske skupnosti, uporabljajo za Gruzijo.

32

(33)  Kakor je navedeno v priporočilu Odbora ministrov Sveta Evrope državam članicam o dobrem upravljanju, CM/Rec(2007)7 z dne 20. junija 2007.

33

(34)  Pojem dela v tem poglavju vključuje vprašanja, relevantna za strateške cilje MOD, ki izražajo agendo za dostojno delo, sprejeto v okviru deklaracije Mednarodne organizacije dela o socialni pravičnosti za pravičnejšo globalizacijo iz leta 2008.

34

---

PRILOGA I

SVOBODA, VARNOST IN PRAVICA

Vsaka pogodbenica v okviru izvajanja tega ali drugih sporazumov zagotovi z zakoni določeno raven varstva podatkov, ki ustreza vsaj ravni iz Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter Konvencije Sveta Evrope o varstvu posameznikov glede na avtomatsko obdelavo osebnih podatkov, ki je bila podpisana 28. januarja 1981 (ETS št. 108), in Dodatnega protokola k navedeni konvenciji v zvezi z nadzornimi organi in čezmejnim prenosom podatkov, ki je bil podpisan 8. novembra 2001 (ETS št. 181). Vsaka pogodbenica po potrebi upošteva Okvirni sklep Sveta 2008/977/PNZ z dne 27. novembra 2008 o varstvu osebnih podatkov, ki se obdelujejo v okviru policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah in Priporočilo Odbora ministrov Sveta Evrope št. R(87)15 z dne 17. septembra 1987 o uporabi osebnih podatkov v policijskem sektorju.

---

PRILOGA II

ODPRAVA CARIN

PRILOGA II-A

IZDELKI, ZA KATERE VELJAJO LETNE BREZCARINSKE KVOTE (UNIJA)

| Oznaka KN 2012 | Poimenovanje izdelkov | Količina (v tonah) |
| --- | --- | --- |
| 0703 20 00 | Česen, svež ali ohlajen | 220 |

Oznaka KN 2012

Poimenovanje izdelkov

Količina (v tonah)

0703 20 00

Česen, svež ali ohlajen

220

PRILOGA II-B

IZDELKI, ZA KATERE VELJAJO VHODNE CENE
   (1),

oproščeni ad valorem elementa uvozne dajatve (UNIJA)

| Oznaka KN 2012 | Poimenovanje izdelkov |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Paradižnik, svež ali ohlajen |
| 0707 00 05 | Kumarice, sveže ali ohlajene |
| 0709 91 00 | Okrogle artičoke, sveže ali ohlajene |
| 0709 93 10 | Bučke, sveže ali ohlajene |
| 0805 10 20 | Sladke pomaranče, sveže |
| 0805 20 10 | Klementine |
| 0805 20 30 | Monrealke in mandarine satsuma |
| 0805 20 50 | Mandarine in mandarine wilking |
| 0805 20 70 | Tangerine |
| 0805 20 90 | Tangelo, ortanique, malaquina in podobni hibridi agrumov (razen klementin, monrealk, mandarin satsuma, mandarin, mandarin wilking in tangerin) |
| 0805 50 10 | Limone (Citrus limon, Citrus limonum) |
| 0806 10 10 | Namizno grozdje, sveže |
| 0808 10 80 | Jabolka, sveža (razen jabolk za predelavo v mošt, razsuta, od 16. septembra do 15. decembra) |
| 0808 30 90 | Hruške, sveže (razen hrušk za predelavo v mošt, razsute, od 1. avgusta do 31. decembra) |
| 0809 10 00 | Marelice, sveže |
| 0809 21 00 | Višnje (Prunus cerasus), sveže |
| 0809 29 00 | Češnje (razen višenj), sveže |
| 0809 30 10 | Nektarine, sveže |
| 0809 30 90 | Breskve (razen nekaterin), sveže |
| 0809 40 05 | Slive, sveže |
| 2009 61 10 | Grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo <= 30 pri 20 °C, z vrednostjo > 18 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki vsebuje dodan alkohol) |
| 2009 69 19 | Grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo > 67 pri 20 °C, z vrednostjo > 22 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki vsebuje dodan alkohol) |
| 2009 69 51 | Koncentrirani grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo > 30, vendar <= 67 pri 20 °C, z vrednostjo > 18 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki vsebuje dodan alkohol) |
| 2009 69 59 | Grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo > 30, vendar <= 67 pri 20 °C, z vrednostjo > 18 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki je koncentriran ali vsebuje dodan alkohol) |
| 2204 30 92 | Grozdni mošt, nefermentiran, koncentriran v smislu dodatne opombe 7 k poglavju 22, z gostoto <= 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola) | |
| 2204 30 94 | Grozdni mošt, nefermentiran, nekoncentriran, z gostoto <= 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola) |
| 2204 30 96 | Grozdni mošt, nefermentiran, koncentriran v smislu dodatne opombe 7 k poglavju 22, z gostoto > 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola) |
| 2204 30 98 | Grozdni mošt, nefermentiran, nekoncentriran, z gostoto > 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola) |

Oznaka KN 2012

Poimenovanje izdelkov

0702 00 00

Paradižnik, svež ali ohlajen

0707 00 05

Kumarice, sveže ali ohlajene

0709 91 00

Okrogle artičoke, sveže ali ohlajene

0709 93 10

Bučke, sveže ali ohlajene

0805 10 20

Sladke pomaranče, sveže

0805 20 10

Klementine

0805 20 30

Monrealke in mandarine satsuma

0805 20 50

Mandarine in mandarine wilking

0805 20 70

Tangerine

0805 20 90

Tangelo, ortanique, malaquina in podobni hibridi agrumov (razen klementin, monrealk, mandarin satsuma, mandarin, mandarin wilking in tangerin)

0805 50 10

Limone (Citrus limon, Citrus limonum)

0806 10 10

Namizno grozdje, sveže

0808 10 80

Jabolka, sveža (razen jabolk za predelavo v mošt, razsuta, od 16. septembra do 15. decembra)

0808 30 90

Hruške, sveže (razen hrušk za predelavo v mošt, razsute, od 1. avgusta do 31. decembra)

0809 10 00

Marelice, sveže

0809 21 00

Višnje (Prunus cerasus), sveže

0809 29 00

Češnje (razen višenj), sveže

0809 30 10

Nektarine, sveže

0809 30 90

Breskve (razen nekaterin), sveže

0809 40 05

Slive, sveže

2009 61 10

Grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo <= 30 pri 20 °C, z vrednostjo > 18 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki vsebuje dodan alkohol)

2009 69 19

Grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo > 67 pri 20 °C, z vrednostjo > 22 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki vsebuje dodan alkohol)

2009 69 51

Koncentrirani grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo > 30, vendar <= 67 pri 20 °C, z vrednostjo > 18 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki vsebuje dodan alkohol)

2009 69 59

Grozdni sok, vključno z grozdnim moštom, nefermentiran, z Brix vrednostjo > 30, vendar <= 67 pri 20 °C, z vrednostjo > 18 EUR za 100 kg, ki vsebuje dodan sladkor ali druga sladila ali ne (razen tistega, ki je koncentriran ali vsebuje dodan alkohol)

2204 30 92

Grozdni mošt, nefermentiran, koncentriran v smislu dodatne opombe 7 k poglavju 22, z gostoto <= 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola) |

2204 30 94

Grozdni mošt, nefermentiran, nekoncentriran, z gostoto <= 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola)

2204 30 96

Grozdni mošt, nefermentiran, koncentriran v smislu dodatne opombe 7 k poglavju 22, z gostoto > 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola)

2204 30 98

Grozdni mošt, nefermentiran, nekoncentriran, z gostoto > 1,33 g/cm3 pri 20 °C in z dejansko vsebnostjo alkohola <= 1 vol. %, vendar > 0,5 vol. % (razen grozdnega mošta, katerega fermentacija je ustavljena z dodajanjem alkohola)

---

(1)  Glej Prilogo 2 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 927/2012 z dne 9. oktobra 2012 o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (EGS) št. 2658/87 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi

PRILOGA II-C

IZDELKI, ZA KATERE VELJA MEHANIZEM ZA PREPREČEVANJE IZOGIBANJA (UNIJA)

| Kategorija izdelka | Oznaka KN 2012 | Poimenovanje izdelkov | Sprožitvena količina (v tonah) |
| --- | --- | --- | --- |
| Kmetijski proizvodi |
| 1 | Goveje, prašičje in ovčje meso |

Kategorija izdelka

Oznaka KN 2012

Poimenovanje izdelkov

Sprožitvena količina (v tonah)

Kmetijski proizvodi

1

Goveje, prašičje in ovčje meso

0201 10 00

Trupi ali polovice, goveji, sveži ali ohlajeni

4 400

0201 20 20

„Kompenzirane“ četrti, goveje, s kostmi, sveže ali ohlajene

0201 20 30

Nerazkosane ali razkosane sprednje četrti, goveje, s kostmi, sveže ali ohlajene

0201 20 50

Nerazkosane ali razkosane zadnje četrti, goveje, s kostjo, sveže ali ohlajene

0201 20 90

Kosi goved s kostmi, sveži ali ohlajeni (razen trupov in polovic, „kompenziranih“ četrti, sprednjih in zadnjih četrti)

0201 30 00

Meso, goveje, sveže ali ohlajeno, brez kosti

0202 10 00

Trupi in polovice, goveji, zamrznjeni

0202 20 10

„Kompenzirane“ četrti, goveje, s kostmi, zamrznjene

0202 20 30

Nerazkosane ali razkosane sprednje četrti, goveje, s kostmi, zamrznjene

0202 20 50

Nerazkosane ali razkosane zadnje četrti, goveje, s kostmi, zamrznjene

0202 20 90

Kosi goved s kostmi, zamrznjeni (razen trupov in polovic, „kompenziranih“ četrti, sprednjih in zadnjih četrti)

0202 30 10

Sprednje četrti, goveje, brez kosti, zamrznjene, cele ali razkosane v največ pet kosov, vsaka četrt v enem bloku; „kompenzirane“ četrti v dveh blokih, od katerih eden vsebuje sprednjo četrt, celo ali razkosano v največ pet kosov, drugi del pa zadnjo četrt, razen fileja v enem kosu

0202 30 50

Vrat, pleče, plečna bržola in prsi s spodnjim delom plečeta, goveji, brez kosti

0202 30 90

Goveje meso, brez kosti, zamrznjeno (razen sprednjih četrti, celih ali razkosanih v največ pet kosov, vsaka sprednja četrt v enem bloku; „kompenzirane“ četrti v dveh blokih, od katerih eden vsebuje sprednjo četrt, celo ali razkosano v največ pet kosov, drugi del pa zadnjo četrt, razen fileja v enem kosu, vrata, plečeta, plečne bržole in prsi s spodnjim delom plečeta)

0203 11 10

Trupi in polovice domačih prašičev, sveži ali ohlajeni

0203 12 11

Šunka in njeni kosi domačih prašičev, s kostmi, sveži ali ohlajeni

0203 12 19

Plečeta in njihovi kosi domačih prašičev, s kostmi, sveži ali ohlajeni

0203 19 11

Prednji deli in njihovi kosi domačih prašičev, sveži ali ohlajeni

0203 19 13

Hrbet in njegovi kosi domačih prašičev, sveži ali ohlajeni

0203 19 15

Prsi s potrebušino in njihovi kosi domačih prašičev, sveže ali ohlajene

0203 19 55

Meso domačih prašičev, brez kosti, sveže ali ohlajeno (razen prsi s potrebušino in njihovih kosov)

0203 19 59

Meso domačih prašičev, s kostmi, sveže ali ohlajeno (razen trupov in polovic, šunke, plečet in njihovih kosov ter prednjih delov, hrbta, prsi s potrebušino in njihovih kosov)

0203 21 10

Trupi in polovice domačih prašičev, zamrznjeni

0203 22 11

Šunka in njeni kosi domačih prašičev, s kostmi, zamrznjeni

0203 22 19

Plečeta in njihovi kosi domačih prašičev, s kostmi, zamrznjeni

0203 29 11

Prednji deli in njihovi kosi domačih prašičev, zamrznjeni

0203 29 13

Hrbet in njihovi kosi domačih prašičev, s kostmi, zamrznjeni

0203 29 15

Prsi s potrebušino in njihovi kosi domačih prašičev, sveže ali ohlajene

0203 29 55

Meso domačih prašičev, brez kosti, sveže ali ohlajeno (razen prsi s potrebušino in njihovih kosov)

0203 29 59

Meso domačih prašičev, zamrznjeno, s kostmi (razen prednjih delov, hrbta, prsi s potrebušino in njihovih kosov)

0204 22 50

Ovčje noge, sveže ali ohlajene

0204 22 90

Ovčji kosi, sveži ali ohlajeni, s kostmi (razen skrajšane sprednje četrti, zarebrnice in/ali fileji ter noge)

0204 23 00

Kosi brez kosti, ovčji, sveži ali ohlajeni

0204 42 30

Zarebrnice in/ali fileji, ovčji, zamrznjeni

0204 42 50

Ovčje noge, zamrznjene

0204 42 90

Kosi s kostmi, ovčji, zamrznjeni (razen trupi in polovice, skrajšane sprednje četrti, zarebrnice in/ali fileji ter noge)

0204 43 10

Zamrznjeno meso, ovčje, brez kosti

0204 43 90

Meso, ovčje, brez kosti, zamrznjeno (razen jagnječje)

| 2 | Perutninsko meso |
| --- | --- |

2

Perutninsko meso

0207 11 30

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, sveži ali ohlajeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „70 % piščanci“

550

0207 11 90

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, sveži ali ohlajeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „65 % piščanci“, ter druge oblike svežih ali ohlajenih kokoši in petelinov, nerazrezani na kose (razen „83 % in 70 % piščanci“)

0207 12 10

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, zamrznjeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „70 % piščanci“

0207 12 90

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, zamrznjeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „65 % piščanci“, ter druge oblike kokoši in petelinov, nerazrezani na kose (razen „70 % piščanci“)

0207 13 10

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, razrezani na kose, brez kosti, sveži ali ohlajeni

0207 13 20

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, razrezani na polovice ali četrti, sveži ali ohlajeni

0207 13 30

Cela krila, z ali brez vršičkov, od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, sveža ali ohlajena

0207 13 50

Prsi in kosi prs od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 13 60

Noge in kosi nog od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 13 99

Užitni klavnični proizvodi kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, sveži ali ohlajeni (razen jeter)

0207 14 10

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, razrezani na kose, brez kosti, zamrznjeni

0207 14 20

Kokoši in petelini vrste Gallus domesticus, razrezani na polovice ali četrti, zamrznjeni

0207 14 30

Cela krila, z ali brez vršičkov, od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, zamrznjena

0207 14 50

Prsi in kosi prs od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, s kostmi, zamrznjene

0207 14 60

Noge in kosi nog od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, s kostmi, zamrznjene

0207 14 99

Užitni klavnični proizvodi od kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, zamrznjeni (razen jeter)

0207 24 10

Purani, sveži ali ohlajeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „80 % purani“

0207 24 90

Purani, sveži ali ohlajeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „73 % purani“, ter druge oblike svežih ali ohlajenih puranov, nerazrezani na kose (razen „80 % purani“)

0207 25 10

Purani, zamrznjeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „80 % purani“

0207 25 90

Purani, zamrznjeni, oskubljeni in očiščeni, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znani kot „73 % purani“, ter druge oblike puranov, nerazrezani na kose (razen „80 % purani“)

0207 26 10

Purani, razrezani na kose, brez kosti, sveži ali ohlajeni

0207 26 20

Purani, razrezani na polovice ali četrti, sveži ali ohlajeni

0207 26 30

Cela krila, z ali brez vršičkov, puranov, sveža ali ohlajena

0207 26 50

Prsi in kosi prs puranov, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 26 60

Krače in kosi krač puranov, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 26 70

Noge in kosi nog puranov, s kostmi, sveže ali ohlajene (razen krač)

0207 26 80

Purani, razrezani na kose, s kostmi, sveži ali ohlajeni (razen polovice ali četrti, cela krila, z vršički ali brez, hrbtišča, vratovi, hrbtišča z vratovi, škofije in vršički kril ter prsi, noge in njihovi kosi)

0207 26 99

Užitni klavnični proizvodi puranov, sveži ali ohlajeni (razen jeter)

0207 27 10

Purani, razrezani na kose, brez kosti, zamrznjeni

0207 27 20

Purani, razrezani na polovice ali četrti, zamrznjeni

0207 27 30

Cela krila, z ali brez vršičkov, puranov, zamrznjena

0207 27 50

Prsi in kosi prs puranov, s kostmi, zamrznjene

0207 27 60

Krače in kosi krač puranov, s kostmi, zamrznjene

0207 27 70

Noge in kosi nog puranov, s kostmi, zamrznjene (razen krač)

0207 27 80

Purani, razrezani na kose, s kostmi, zamrznjeni (razen polovice ali četrti, cela krila, z vršički ali brez, hrbtišča, vratovi, hrbtišča z vratovi, škofije in vršički kril ter prsi, noge in njihovi kosi)

0207 27 99

Užitni klavnični proizvodi puranov, zamrznjeni (razen jeter)

0207 41 30

Race, sveže ali ohlajene, nerazrezane na kose, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot „70 % race“

0207 41 80

Race, sveže ali ohlajene, nerazrezane na kose, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot „63 % race“ ali pod drugim nazivom

0207 42 30

Race, zamrznjene, nerazrezane na kose, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot „70 % race“

0207 42 80

Race, zamrznjene, nerazrezane na kose, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot „63 % race“ ali pod drugim nazivom

0207 44 10

Race, razrezane na kose, brez kosti, sveže ali ohlajene

0207 44 21

Race, razrezane na polovice ali četrti, sveže ali ohlajene

0207 44 31

Cela krila rac, sveža ali ohlajena

0207 44 41

Hrbtišča, vratovi, hrbtišča z vratovi, škofije in vršički kril rac, sveži ali ohlajeni

0207 44 51

Prsi in kosi prs rac, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 44 61

Noge in kosi nog rac, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 44 71

Račji paletoji, s kostmi, sveži ali ohlajeni

0207 44 81

Race, razrezane na kose, brez kosti, sveže ali ohlajene, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu

0207 44 99

Užitni klavnični proizvodi rac, sveži ali ohlajeni (razen jeter)

0207 45 10

Race, razrezane na kose, brez kosti, zamrznjene

0207 45 21

Race, razrezane na polovice ali četrti, zamrznjene

0207 45 31

Cela krila rac, zamrznjena

0207 45 41

Hrbtišča, vratovi, hrbtišča z vratovi, škofije in vršički kril rac, zamrznjeni

0207 45 51

Prsi in kosi prs rac, s kostmi, zamrznjene

0207 45 61

Noge in kosi nog rac, s kostmi, zamrznjene

0207 45 81

Race, razrezane na kose, brez kosti, zamrznjene, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu

0207 45 99

Užitni klavnični proizvodi rac, zamrznjeni (razen jeter)

0207 51 10

Gosi, sveže ali ohlajene, nerazrezane na kose, oskubljene, izkrvavljene, neočiščene, z glavami in nogami, znane kot „82 % gosi“

0207 51 90

Gosi, sveže ali ohlajene, nerazrezane na kose, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot „75 % gosi“ ali pod drugim nazivom

0207 52 90

Gosi, zamrznjene, nerazrezane na kose, oskubljene in očiščene, brez glav in nog, vendar z vratovi, srčki, jetri in želodčki, znane kot „75 % gosi“ ali pod drugim nazivom

0207 54 10

Gosi, razrezane na kose, brez kosti, sveže ali ohlajene

0207 54 21

Gosi, razrezane na polovice ali četrti, zamrznjene

0207 54 31

Cela krila gosi, sveža ali ohlajena

0207 54 41

Hrbtišča, vratovi, hrbtišča z vratovi, škofije in vršički kril gosi, sveži ali ohlajeni

0207 54 51

Prsi in kosi prs gosi, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 54 61

Noge in kosi nog gosi, s kostmi, sveže ali ohlajene

0207 54 71

Gosji paletoji, s kostmi, sveži ali ohlajeni

0207 54 81

Gosi, razrezane na kose, s kostmi, sveže ali ohlajene, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu

0207 54 99

Užitni klavnični proizvodi gosi, sveži ali ohlajeni (razen jeter)

0207 55 10

Gosi, razrezane na kose, brez kosti, zamrznjene

0207 55 21

Pegatke, razrezane na polovice ali četrti, zamrznjene

0207 55 31

Cela krila gosi, zamrznjena

0207 55 41

Hrbtišča, vratovi, hrbtišča z vratovi, škofije in vršički kril gosi, zamrznjeni

0207 55 51

Prsi in kosi prs gosi, s kostmi, zamrznjene

0207 55 61

Noge in kosi nog gosi, s kostmi, zamrznjene

0207 55 81

Gosi, razrezane na kose, s kostmi, zamrznjene, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu

0207 55 99

Užitni klavnični proizvodi gosi, zamrznjeni (razen jeter)

0207 60 05

Pegatke, sveže, ohlajene ali zamrznjene, nerazrezane na kose

0207 60 10

Pegatke, razrezane na kose, brez kosti, sveže, ohlajene ali zamrznjene

0207 60 31

Cela krila pegatk, sveža, ohlajena ali zamrznjena

0207 60 41

Hrbtišča, vratovi, hrbtišča z vratovi, škofije in vršički kril pegatk, sveži, ohlajeni ali zamrznjeni

0207 60 51

Prsi in kosi prs pegatk, s kostmi, sveže, ohlajene ali zamrznjene

0207 60 61

Noge in kosi nog pegatk, s kostmi, sveže, ohlajene ali zamrznjene

0207 60 81

Pegatke, razrezane na kose, s kostmi, sveže, ohlajene ali zamrznjene, ki niso navedene ali zajete na drugem mestu

0207 60 99

Užitni klavnični proizvodi pegatk, sveži ali ohlajeni (razen jeter)

1602 31 11

Proizvodi, ki vsebujejo izključno nekuhano puranje meso (razen klobas in podobnih proizvodov iz mesa)

1602 31 19

Pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa ali klavnični proizvodi iz „perutninskega mesa“ puranov, ki vsebujejo >= 57 mas. % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov (razen, tistih ki vsebujejo izključno nekuhano puranje meso, klobas in podobnih proizvodov iz mesa, popolnoma homogeniziranih proizvodov, pripravljenih za prodajo na drobno kot hrana za otroke ali za dietetične namene, v embalaži z neto maso do vključno 250 g, proizvodov iz jeter in ekstraktov iz mesa)

1602 31 80

Pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa ali klavnični proizvodi iz puranov, ki vsebujejo < 57 mas. % „brez kosti“ iz perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov (razen klobas in podobnih proizvodov iz mesa, popolnoma homogeniziranih proizvodov, pripravljenih za prodajo na drobno kot hrana za otroke ali za dietetične namene, v embalaži z neto maso do vključno 250 g, proizvodov iz jeter in ekstraktov iz mesa)

1602 32 11

Nekuhani, pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa ali klavničnih proizvodov iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, ki vsebujejo >= 57 % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov (razen klobas in podobnih proizvodov iz mesa ter proizvodov iz jeter)

1602 32 19

Kuhani, pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, ki vsebujejo >= 57 % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov (razen klobas in podobnih proizvodov iz mesa, popolnoma homogeniziranih proizvodov, pripravljenih za prodajo na drobno kot hrana za otroke ali za dietetične namene, v embalaži z neto maso do vključno 250 g, proizvodov iz jeter in ekstraktov iz mesa)

1602 32 30

Pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus, ki vsebujejo >= 25 %, vendar < 57 % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov (razen klobas in podobnih proizvodov iz mesa, popolnoma homogeniziranih proizvodov, pripravljenih za prodajo na drobno kot hrana za otroke ali za dietetične namene, v embalaži z neto maso do vključno 250 g, proizvodov iz jeter in ekstraktov iz mesa)

1602 32 90

Pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz kokoši in petelinov vrste Gallus domesticus (razen tistih, ki vsebujejo >= 25 % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov, mesa ali klavničnih proizvodov iz puranov ali pegatk, klobas in podobnih proizvodov iz mesa, popolnoma homogeniziranih proizvodov, pripravljenih za prodajo na drobno kot hrana za otroke ali za dietetične namene, v embalaži z neto maso do vključno 250 g, proizvodov iz jeter ter ekstraktov in sokov iz mesa)

1602 39 21

Nekuhani, pripravljeni ali konzervirani proizvodi iz mesa ali klavničnih proizvodov rac, gosi, pegatk, ki vsebujejo >= 57 % perutninskega mesa ali klavničnih proizvodov (razen klobas in podobnih proizvodov iz mesa ter proizvodov iz jeter)

| 3 | Mlečni proizvodi |
| --- | --- |

3

Mlečni proizvodi

0402 10 11

Mleko in smetana, v trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe <= 1,5 mas. %, ki ne vsebuje dodanega sladkorja, v izvirnem pakiranju <= 2,5 kg

1 650

0402 10 19

Mleko in smetana, v trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe <= 1,5 mas. %, ki ne vsebujeta dodanega sladkorja, v izvirnem pakiranju > 2,5 kg

0402 10 91

Mleko in smetana, v trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe <= 1,5 mas. %, ki vsebujeta dodan sladkor, v izvirnem pakiranju <= 2,5 kg

0402 10 99

Mleko in smetana, v trdnih oblikah, z vsebnostjo maščobe <= 1,5 mas. %, ki vsebujeta dodan sladkor, v izvirnem pakiranju > 2,5 kg

0405 10 11

Naravno maslo z vsebnostjo maščob >= 80 mas. %, vendar <= 85 mas. %, v izvirnem pakiranju z neto vsebino <= 1 kg (razen dehidrirano maslo ali prečiščeno poltekoče maslo „ghee“)

0405 10 19

Naravno maslo z vsebnostjo maščob >= 80 mas. %, vendar <= 85 mas. % (razen v izvirnem pakiranju z neto vsebino <= 1 kg ter dehidrirano maslo ali prečiščeno poltekoče maslo „ghee“)

0405 10 30

Rekombinirano maslo z vsebnostjo maščob >= 80 mas. %, vendar <= 85 mas. % (razen dehidrirano maslo ali prečiščeno poltekoče maslo „ghee“)

0405 10 50

Sirotkino maslo z vsebnostjo maščob >= 80 mas. %, vendar <= 85 mas. % (razen dehidrirano maslo ali prečiščeno poltekoče maslo „ghee“)

0405 10 90

Maslo z vsebnostjo maščob > 85 mas. %, vendar <= 95 mas. % (razen dehidrirano maslo ali prečiščeno poltekoče maslo „ghee“)

| 4 | Jajca v lupini |
| --- | --- |

4

Jajca v lupini

0407 21 00

Sveža jajca kokoši vrste Gallus domesticus, v lupini(razen oplojena jajca za valitev)

6 600 (1)

0407 29 10

Sveža perutninska jajca, v lupini (razen jajca kokoši vrste Gallus domesticus in oplojena jajca za valitev)

0407 90 10

Perutninska jajca, v lupini, konzervirana ali kuhana

| 5 | Jajca in albumini |
| --- | --- |

5

Jajca in albumini

0408 11 80

Rumenjaki, sušeni, za človeško prehrano, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih

330

0408 19 81

Rumenjaki, tekoči, primerni za človeško prehrano, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih

0408 19 89

Rumenjaki (razen tekočih rumenjakov), zamrznjeni ali kako drugače konzervirani, primerni za človeško prehrano, z dodatkom sladkorja ali drugih sladil ali brez njih (razen sušeni)

0408 91 80

Sušena ptičja jajca brez lupine, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, primerna za človeško prehrano (razen jajčnih rumenjakov)

0408 99 80

Ptičja jajca brez lupine, sveža, kuhana v vodi ali sopari, oblikovana, zamrznjena ali kako drugače konzervirana, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne, primerna za človeško prehrano (razen sušena ptičja jajca in jajčni rumenjaki)

3502 11 90

Jajčni albumin, posušen „na primer v lističih, kosmičih, prahu“, primeren za človeško prehrano

3502 19 90

Jajčni albumin, primeren za človeško prehrano (razen posušen (v lističih, kosmičih, kristalih, prahu)

3502 20 91

Mlečni albumin „laktoalbumin“, vključno koncentrati dveh ali več beljakovin sirotke, ki vsebujejo več kot 80 mas. % beljakovin sirotke, računano v suhi snovi, primeren za človeško prehrano, posušen (v lističih, kosmičih, prahu)

3502 20 99

Mlečni albumin „laktoalbumin“, vključno koncentrati dveh ali več beljakovin sirotke, ki vsebujejo več kot 80 mas. % beljakovin sirotke, računano v suhi snovi, primeren za človeško prehrano (razen posušen (v lističih, kosmičih, kristalih, prahu)

| 6 | Gobe |
| --- | --- |

6

Gobe

0711 51 00

Gobe iz rodu Agaricus, začasno konzervirane (npr. z žveplovim dioksidom, v slanici, v žveplovi vodi ali v drugih raztopinah za konzerviranje), vendar v takšnem stanju neprimerne za takojšnjo prehrano

220

2003 10 20

Gobe iz rodu Agaricus, začasno pripravljene drugače kot v kisu ali v ocetni kislini, popolnoma termično obdelane

2003 10 20

Gobe iz rodu Agaricus, pripravljene ali konzervirane drugače kot v kisu ali v ocetni kislini (razen popolnoma termično obdelanih gob ali začasno konzerviranih gob)

| 7 | Žita |
| --- | --- |

7

Žita

1001 91 90

Seme pšenice za setev (razen trde pšenice, navadne pšenice in pire)

200 000

1001 99 00

Pšenica in soržica (razen seme za setev in trda pšenica)

1003 90 00

Ječmen (razen seme za setev)

1004 10 00

Ovseno seme za setev

1004 90 00

Oves (razen seme za setev)

1005 90 00

Koruza (razen seme za setev)

1101 00 15

Moka iz navadne pšenice in pire

1101 00 90

Soržična moka

1102 20 10

Koruzna moka z vsebnostjo maščob <= 1,5 mas. %

1102 20 90

Koruzna moka z vsebnostjo maščob > 1,5 mas. %

1102 90 10

Ječmenova moka

1102 90 90

Žitna moka (razen pšenične, soržične, ržene, koruzne, riževe, ječmenove in ovsene moke)

1103 11 90

Drobljenec in zdrob iz navadne pšenice in pire

1103 13 10

Drobljenec in zdrob iz koruze, z vsebnostjo maščobe do <= 1,5 mas. %

1103 13 90

Drobljenec in zdrob iz koruze, z vsebnostjo maščobe do > 1,5 mas. %

1103 19 20

Drobljenec in zdrob iz rži ali ječmena

1103 19 90

Drobljenec in zdrob iz žit (razen iz pšenice, ovsa, koruze, riža, rži in ječmena)

1103 20 25

Rženi ali ječmenovi peleti

1103 20 40

Koruzni peleti

1103 20 60

Pšenični peleti

1103 20 90

Žitni peleti (razen rženi, ječmenovi, oveni, koruzni, riževi in pšenični)

1104 19 10

Pšenična zrna, valjana ali v obliki kosmičev

1104 19 50

Koruzna zrna, valjana ali v obliki kosmičev

1104 19 61

Ječmenova zrna, valjana

1104 19 69

Ječmenova zrna, v obliki kosmičev

1104 23 40

Obdelana koruzna zrna, rezana ali drobljena; perlirana koruzna zrna

1104 23 98

Rezana, drobljena ali drugače obdelana koruzna zrna (razen valjana, v obliki kosmičev, oluščena, perlirana zrna ter peleti in moka)

1104 29 04

Oluščena, rezana ali drobljena ječmenova zrna

1104 29 05

Perlirana ječmenova zrna

1104 29 08

Rezana, drobljena ali drugače obdelana ječmenova zrna (razen valjana, v obliki kosmičev, oluščena, perlirana zrna ter peleti in moka)

1104 29 17

Rezana, drobljena ali drugače obdelana žitna zrna (razen riža, ovsa, koruze in ječmena)

1104 29 30

Perlilrana žitna zrna (razen ječmena, ovsa, koruze ali riža)

1104 29 51

Žitna zrna, pšenična, obdelana le z drobljenjem

1104 29 59

Žitna zrna, obdelana le z drobljenjem (razen ječmenova, ovsena, koruzna, pšenična in ržena)

1104 29 81

Pšenična zrna, rezana, drobljena ali drugače obdelana (razen valjana, v obliki kosmičev, moke, peletov, oluščena, perlirana in obdelana le z drobljenjem)

1104 29 89

Žitna zrna, rezana, drobljena ali drugače obdelana (razen ječmenova, ovsena, koruzna, pšenična in ržena ter valjana, v obliki kosmičev, moke, peletov, oluščena, obdelana le z drobljenjem ter delno in dobro brušen riž in lomljen riž)

1104 30 10

Pšenični kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti

1104 30 90

Žitni kalčki, celi, valjani, v kosmičih ali zmleti (razen pšenični)

| 8 | Slad in pšenični gluten |
| --- | --- |

8

Slad in pšenični gluten

1107 10 11

Pšenični slad v obliki moke (razen pražen)

330

1107 10 19

Pšenični slad (razen v obliki moke in pražen)

1107 10 91

Slad v obliki moke (razen pražen in pšenični)

1107 10 99

Slad (razen pražen, pšenični in v obliki moke)

1107 20 00

Pražen slad

1109 00 00

Pšenični gluten, osušen ali neosušen

| 9 | Škrobi |
| --- | --- |

9

Škrobi

1108 11 00

Pšenični škrob

550

1108 12 00

Koruzni škrob

1108 13 00

Krompirjev škrob

| 10 | Sladkorji |
| --- | --- |

10

Sladkorji

1701 12 10

Surovi sladkor iz sladkorne pese, za prečiščevanje (razen dodane snovi za aromatiziranje ali barvila)

8 000

1701 12 90

Surovi sladkor iz sladkorne pese (razen za prečiščevanje in dodane snovi za aromatiziranje ali barvila)

1701 91 00

Rafinirani sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila, v trdnem stanju

1701 99 10

Beli sladkor, ki v suhem stanju vsebuje >= 99,5 % saharoze (razen aromatiziran ali obarvan)

1701 99 90

Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese in kemično čista saharoza, v trdnem stanju (razen sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese, ki vsebuje dodane snovi za aromatiziranje ali barvila, surovi sladkor in beli sladkor)

1702 20 10

Javorjev sladkor, v trdni obliki, aromatiziran ali obarvan

1702 30 10

Izoglukoza, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj < 20 mas. % fruktoze

1702 30 50

Glukoza „dekstroza“, v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriranega ali neaglomeriranega, ki ne vsebuje fruktoze, ali ki v suhem stanju vsebuje manj < 20 mas. % fruktoze (razen izoglukoza)

1702 30 90

Glukoza v trdni obliki in glukozni sirup, ki ne vsebujeta dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil ter ne vsebujeta fruktoze ali ki v suhem stanju vsebuje manj < 20 mas. % fruktoze (razen izoglukoza ter glukoza „dekstroza“ v obliki belega kristaliničnega prahu, aglomeriranega ali neaglomeriranega)

1702 40 10

Izoglukoza v trdni obliki, ki v suhem stanju vsebuje >= 20 mas. % in < 50 mas. % fruktoze (razen invertni sladkor)

1702 40 90

Glukoza v trdni obliki in glukozni sirup, ki ne vsebujeta dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil, ki v suhem stanju vsebujeta >= 20 mas. % in < 50 mas. % fruktoze (razen izoglukoza in invertni sladkor)

1702 60 10

Izoglukoza v trdni obliki, ki v suhem stanju vsebuje > 50 mas. % fruktoze (razen kemično čista fruktoza in invertni sladkor)

1702 60 80

Inulinski sirup, neposredno pridobljen s hidrolizo inulina ali oligofruktoze, ki v suhem stanju vsebuje > 50 mas. %, v prosti obliki ali obliki saharoze

1702 60 95

Fruktoza v trdni obliki in fruktozni sirup, ki ne vsebujeta dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil, ki v suhem stanju vsebujeta > 50 mas. % fruktoze (razen izoglukoza, inulinski sirup, kemično čista fruktoza in invertni sladkor)

1702 90 30

Izoglukoza v trdni obliki, ki v suhem stanju vsebuje 50 mas. % fruktoze, pridobljena iz polimerov glukoze

1702 90 50

Maltodekstrin v trdni obliki in maltodekstrinski sirup (razen aromatiziran ali obarvan)

1702 90 71

Sladkor in melase, karamelizirani, ki v suhem stanju vsebujejo >= 50 mas. % saharoze

1702 90 75

Sladkor in melase, karamelizirani, ki v suhem stanju vsebujejo < 50 mas. % saharoze, v obliki prahu, aglomerirani ali neaglomerirani

1702 90 79

Sladkor in melase, karamelizirani, ki v suhem stanju vsebujejo < 50 mas. % saharoze (razen sladkor in melase v obliki prahu, aglomerirani ali neaglomerirani)

1702 90 80

Inulinski sirup, neposredno pridobljen s hidrolizo inulina ali oligofruktoze, ki v suhem stanju vsebuje >= 10 mas. %, vendar <= 50 mas. %, v prosti obliki ali obliki saharoze

1702 90 95

Sladkorji v trdni obliki, razen invertni sladkor ter sladkor in mešanice sladkornih sirupov, ki v suhem stanju vsebujejo 50 mas. % fruktoze, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil (razen sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese, kemično čista saharoza in maltoza, laktoza, javorjev sladkor, glukoza, fruktoza, maltodekstrin in maltodekstrinski sirupi, izoglukoza, inulinski sirup in karamel)

2106 90 30

Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi

2106 90 55

Aromatizirani ali obarvani glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi

2106 90 59

Aromatizirani ali obarvani sladkorni sirupi (razen izoglukoza, laktoza, glukozni sirupi in maltodekstrinski sirupi)

| 11 | Otrobi in drugi ostanki |
| --- | --- |

11

Otrobi in drugi ostanki

2302 10 10

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi koruze, v obliki peletov ali ne, z vsebnostjo škroba <= 35 %

2 200

2302 10 90

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi koruze, v obliki peletov ali ne, z vsebnostjo škroba > 35%

2302 30 10

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi pšenice, v obliki peletov ali ne, z vsebnostjo škroba <= 28 mas. %, in pri katerih del, ki preide skozi sito z velikostjo odprtin 0,2 mm, ne presega 10 mas. % ali, alternativno, del, ki preide skozi sito, vsebuje pepel, preračunano na proizvod v suhem stanju, enako ali več kot 1,5 mas. %

2302 30 90

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi pšenice, v obliki peletov ali ne (razen tistih z vsebnostjo škroba <= 28 mas. %, če vsaj <= 10 % preide skozi sito z velikostjo odprtin 0,2 mm, ali če > 10 %, ki preide skozi sito, vsebuje pepel, preračunano na proizvod v suhem stanju, enako ali več kot 1,5 mas. %)

2302 40 10

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit, v obliki peletov ali ne, z vsebnostjo škroba <= 28 mas. %, in pri katerih del <= 10 % preide skozi sito z velikostjo odprtin 0,2 mm, ali če > 10 %, ki preide skozi sito, vsebuje pepel, preračunano na proizvod v suhem stanju, enako ali več kot 1,5 mas. % (razen otrobi in drugi ostanki koruze, riža ali pšenice)

2302 40 90

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi žit, v obliki peletov ali ne (razen tistih iz koruze, riža in pšenice ter tistih z vsebnostjo škroba <= 28 mas. %, če vsaj <= 10 % preide skozi sito z velikostjo odprtin 0,2 mm, ali če > 10 %, ki preide skozi sito, vsebuje pepel, preračunano na proizvod v suhem stanju, enako ali >= 1,5 mas. %)

2303 10 11

Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze, z vsebnostjo beljakovin, računano na suh proizvod, z > 40 mas. % (razen zgoščene tekočine za namakanje)

Aroživilski proizvodi in izdelki

| 12 | Sladka koruza |
| --- | --- |

12

Sladka koruza

0710 40 00

Sladka koruza (termično neobdelana ali termično obdelana s paro ali kuhanjem v vodi), zamrznjena

1 500

0711 90 30

Sladka koruza, začasno konzervirane (npr.: z žveplovim dioksidom, v slanici, žveplani vodi ali drugih raztopinah za konzerviranje), vendar kot takšne neprimerne za takojšnjo prehrano

2001 90 30

Sladka koruza „Zea mays var. saccharata“, pripravljena ali konzervirana v kisu ali ocetni kislini

2004 90 10

Sladka koruza „Zea mays var. saccharata“, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini, zamrznjena

2005 80 00

Sladka koruza „Zea mays var. saccharata“, pripravljena ali konzervirana drugače kot v kisu ali ocetni kislini (razen zamrznjena)

| 13 | Predelani sladkor |
| --- | --- |

13

Predelani sladkor

1302 20 10

Pektinske snovi, pektinati in pektati, suhi, v prahu

6 000

1302 20 90

Pektinske snovi, pektinati in pektati, tekoči

1702 50 00

Kemično čista fruktoza, v trdni obliki

1702 90 10

Kemično čista maltoza, v trdni obliki

1704 90 99

Paste, marcipan, nugat in drugi sladkorni proizvodi, ki ne vsebujejo kakava (razen žvečilni gumi, bela čokolada, pastile za grlo in bonboni proti kašlju, gumijevi proizvodi in proizvodi iz želeja, vključno s sadnimi pastami v obliki sladkornih izdelkov, kuhani sladkorni izdelki, karamele (toffee) in podobni bonboni, stisnjene tablete in paste, vključno z marcipanom, v izvirnem pakiranju >=1 kg)

1806 10 30

Kakavov prah, ki vsebuje dodan sladkor, ki vsebuje 65 mas. % ali več, vendar manj kot 80 mas. % saharoze, vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza, ali izoglukoze, izražene kot saharoza

1806 10 90

Kakavov prah, ki vsebuje dodan sladkor, ki vsebuje >= 80 % saharoze, vključno z invertnim sladkorjem, izraženim kot saharoza, ali izoglukoze, izražene kot saharoza

1806 20 95

Čokolada in drugi prehrambeni proizvodi, ki vsebujejo kakav, v blokih, ploščah ali palicah, mase > 2 kg, ali v obliki tekočine, paste, prahu, granul ali podobnih oblikah, v razsutem stanju ali v izvirnih pakiranjih z maso nad 2 kg, ki vsebujejo 18 mas. % kakavovega masla (razen kakavov prah, preliv z okusom čokolade in čokoladno mleko v prahu)

1901 90 99

Prehrambeni proizvodi iz moke, drobljenca, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo < 40 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ter prehrambeni proizvodi iz mleka, smetane, pinjenca, kislega mleka, kisle smetane, sirotke, jogurta, kefirja in podobnega blaga iz tarifnih številk od 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo < 5 mas. %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu (sladni ekstrakt in proizvodi za otroško hrano, pakirani v embalaži za prodajo na drobno, mešanice in testo za izdelovanje pekovskih proizvodov iz tarifne podštevilke 1901 90 91)

2101 12 98

Pripravki na osnovi kavi

2101 20 98

Pripravki na osnovi pravega čaja ali maté čaja

2106 90 98

Prehrambeni proizvodi, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo >= 1,5 mas. % mlečnih maščob, >= 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, >= 5 mas. % glukoze ali >= 5 mas. % škroba

3302 10 29

Preparati na osnovi aromatičnih snovi, ki vsebujejo vse arome, značilne za določeno vrsto pijače, ki vsebujejo >= 1,5 mas. % mlečnih maščob, >= 5 mas. % saharoze ali izoglukoze, >= 5 mas. % glukoze ali >= 5 mas. % škroba, za uporabo v industriji pijač (razen z dejansko vsebnostjo alkohola > 0,5 vol. %)

| 14 | Predelana žita |
| --- | --- |

14

Predelana žita

1904 30 00

Bulgur pšenica, v obliki obdelanih zrn, dobljena s termično obdelavo trdnih pšeničnih zrn

3 300

2207 10 00

Nedenaturirani etilni alkohol, z dejansko vsebnostjo alkohola >= 80 %

2207 20 00

Denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola

2208 90 91

Nedenaturirani etilni alkohol z vsebnostjo alkohola < 80 vol. %, v embalaži s prostornino <= 2 l

2208 90 99

Nedenaturirani etilni alkohol z vsebnostjo alkohola < 80 vol. %, v embalaži s prostornino > 2 l

2905 43 00

Manitol

2905 44 11

D-glucitol „sorbitol“, v vodni raztopini, ki vsebuje <= 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola

2905 44 19

D-glucitol „sorbitol“, v vodni raztopini, (razen tisti, ki vsebuje <= 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola)

2905 44 91

D-glucitol „sorbitol“, ki vsebuje <= 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (razen v vodni raztopini)

2905 44 99

D-glucitol „sorbitol“ (razen v vodni raztopini in tisti, ki vsebuje <= 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola)

3505 10 10

Dekstrini

3505 10 50

Škrobi, esterificirani ali eterificirani (razen dekstrini)

3505 10 90

Modificirani škrobi (razen esterificirani škrobi, eterificirani škrobi in dekstrini)

3505 20 30

Lepila, ki vsebujejo >= 25 mas. %, vendar < 55 mas. % škorbov ali drekstrinov ali drugih modificiranih škrobov (razen tista, ki so pripravljena za prodajo na drobno in z neto vsebino <= 1 kg)

3505 20 50

Lepila, ki vsebujejo >= 55 mas. %, vendar < 80 mas. % škorbov ali drekstrinov ali drugih modificiranih škrobov (razen tista, ki so pripravljena za prodajo na drobno in z neto vsebino <= 1 kg)

3505 20 90

Lepila, ki vsebujejo >= 80 mas. % škorbov ali drekstrinov ali drugih modificiranih škrobov (razen tista, ki so pripravljena za prodajo na drobno in z neto vsebino <= 1 kg)

3809 10 10

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi, kot so sredstva za apreturo in jedkanje, ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, na osnovi škrobnih snovi, ki vsebujejo >= 55 mas. % takih substanc

3809 10 30

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi, kot so sredstva za apreturo in jedkanje, ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, na osnovi škrobnih snovi, ki vsebujejo >= 55 mas. % do < 70% mas. % takih substanc

3809 10 50

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi, kot so sredstva za apreturo in jedkanje, ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, na osnovi škrobnih snovi, ki vsebujejo >= 70 mas. % do < 83 % mas. % takih substanc

3809 10 90

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi, kot so sredstva za apreturo in jedkanje, ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, na osnovi škrobnih snovi, ki vsebujejo >= 83 mas. % takih substanc

3824 60 11

Sorbitol, v vodni raztopini, ki vsebuje <= 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (razen D-glucitol [sorbitol])

3824 60 19

Sorbitol, v vodni raztopini, ki vsebuje > 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (razen D-glucitol [sorbitol])

3824 60 91

Sorbitol, ki vsebuje > 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (razen sorbitol v vodni raztopini in D-glucitol [sorbitol])

3824 60 99

Sorbitol, ki vsebuje > 2 mas. % D-manitola, računano glede na vsebnost D-glucitola (razen sorbitol v vodni raztopini in D-glucitol [sorbitol])

| 15 | Cigarete |
| --- | --- |

15

Cigarete

2402 10 00

Cigare in cigarilosi, ki vsebujejo tobak

500

2402 20 90

Cigarete, ki vsebujejo tobak (razen tiste, ki vsebujejo nageljnove žbice)

---

(1)  Formula

---

PRILOGA III

PRIBLIŽEVANJE ZAKONODAJE

PRILOGA III-A

SEZNAM SEKTORSKE ZAKONODAJE, KI JO JE TREBA PRIBLIŽATI

Spodnji seznam prikazuje prednostne naloge Gruzije v zvezi s približevanjem direktivam EU na podlagi novega pristopa in globalnega pristopa, kakor so vključene v strategijo gruzijske vlade za standardizacijo, akreditacijo, ugotavljanje skladnosti, tehnične predpise in metrologijo ter programe o zakonodajni reformi in sprejetju tehničnih predpisov iz leta 2010.

| 1. | Direktiva 2000/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o žičniških napravah za prevoz oseb





  Časovni razpored: približano leta 2011 |
| --- | --- |

1.

Direktiva 2000/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o žičniških napravah za prevoz oseb

Časovni razpored: približano leta 2011

| 2. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/16/ES z dne 29. junija 1995 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z dvigali





  Časovni razpored: približano leta 2011 |
| --- | --- |

2.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/16/ES z dne 29. junija 1995 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z dvigali

Časovni razpored: približano leta 2011

| 3. | Direktiva 97/23/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. maja 1997 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s tlačno opremo





  Časovni razpored: med letom 2013 |
| --- | --- |

3.

Direktiva 97/23/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 29. maja 1997 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s tlačno opremo

Časovni razpored: med letom 2013

| 4. | Direktiva Sveta 92/42/EGS z dne 21. maja 1992 o zahtevanih izkoristkih novih toplovodnih kotlov na tekoča ali plinasta goriva





  Časovni razpored: med letom 2013 |
| --- | --- |

4.

Direktiva Sveta 92/42/EGS z dne 21. maja 1992 o zahtevanih izkoristkih novih toplovodnih kotlov na tekoča ali plinasta goriva

Časovni razpored: med letom 2013

| 5. | Direktiva 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 v zvezi z enostavnimi tlačnimi posodami





  Časovni razpored: med letom 2013 |
| --- | --- |

5.

Direktiva 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 v zvezi z enostavnimi tlačnimi posodami

Časovni razpored: med letom 2013

| 6. | Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/25/ES z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo





  Časovni razpored: med letom 2013 |
| --- | --- |

6.

Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/25/ES z dne 16. junija 1994 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi s plovili za rekreacijo

Časovni razpored: med letom 2013

| 7. | Direktiva Komisije 2008/43/ES z dne 4. aprila 2008 o vzpostavitvi sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov za civilno uporabo v skladu z Direktivo Sveta 93/15/EGS





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

7.

Direktiva Komisije 2008/43/ES z dne 4. aprila 2008 o vzpostavitvi sistema za identifikacijo in sledljivost eksplozivov za civilno uporabo v skladu z Direktivo Sveta 93/15/EGS

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 8. | Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/9/ES z dne 23. marca 1994 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah





  Časovni razpored: v roku štirih let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

8.

Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 94/9/ES z dne 23. marca 1994 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z opremo in zaščitnimi sistemi, namenjenimi za uporabo v potencialno eksplozivnih atmosferah

Časovni razpored: v roku štirih let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 9. | Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme





  Časovni razpored: v roku štirih let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

9.

Direktiva 1999/5/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 1999 o radijski opremi in telekomunikacijski terminalski opremi ter medsebojnem priznavanju skladnosti te opreme

Časovni razpored: v roku štirih let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 10. | Direktiva 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo





  Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

10.

Direktiva 2004/108/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z elektromagnetno združljivostjo

Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 11. | Direktiva 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z električno opremo, konstruirano za uporabo znotraj določenih napetostnih mej





  Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

11.

Direktiva 2006/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o uskladitvi zakonodaje držav članic v zvezi z električno opremo, konstruirano za uporabo znotraj določenih napetostnih mej

Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 12. | Direktiva Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

12.

Direktiva Sveta 93/42/EGS z dne 14. junija 1993 o medicinskih pripomočkih

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 13. | Direktiva 98/79/ES Evropskega parlamenta in sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

13.

Direktiva 98/79/ES Evropskega parlamenta in sveta z dne 27. oktobra 1998 o in vitro diagnostičnih medicinskih pripomočkih

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 14. | Direktiva Sveta 2009/142/ES z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

14.

Direktiva Sveta 2009/142/ES z dne 20. junija 1990 o približevanju zakonodaje držav članic o aktivnih medicinskih pripomočkih za vsaditev

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 15. | Direktiva 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 v zvezi z napravami na plinsko gorivo





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

15.

Direktiva 2009/142/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 v zvezi z napravami na plinsko gorivo

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 16. | Direktiva Sveta 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

16.

Direktiva Sveta 89/686/EGS z dne 21. decembra 1989 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z osebno zaščitno opremo

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 17. | Direktiva 98/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o približevanju zakonov držav članic o strojih





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

17.

Direktiva 98/37/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 22. junija 1998 o približevanju zakonov držav članic o strojih

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 18. | Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač





  Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

18.

Direktiva 2009/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o varnosti igrač

Časovni razpored: v roku pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 19. | Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov





  Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

19.

Uredba (EU) št. 305/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o določitvi usklajenih pogojev za trženje gradbenih proizvodov

Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 20. | Direktiva 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o neavtomatskih tehtnicah





  Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

20.

Direktiva 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o neavtomatskih tehtnicah

Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma

| 21. | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/22/ES z dne 31. marca 2004 o merilnih instrumentih





  Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma |
| --- | --- |

21.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2004/22/ES z dne 31. marca 2004 o merilnih instrumentih

Časovni razpored: v roku osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma

PRILOGA III-B

OKVIRNI SEZNAM HORIZONTALNE ZAKONODAJE

Spodnji seznam navaja horizontalna „načela in prakse, ki so zapisane v ustreznem pravnem redu Unije“, iz člena 47(1) tega sporazuma. Ta seznam ni izčrpen in Gruziji daje smernice za približevanje horizontalnim ukrepom Unije.

| 1. | Sklep 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov |
| --- | --- |

1.

Sklep 768/2008/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o skupnem okviru za trženje proizvodov

| 2. | Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov |
| --- | --- |

2.

Uredba (ES) št. 765/2008 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 9. julija 2008 o določitvi zahtev za akreditacijo in nadzor trga v zvezi s trženjem proizvodov

| 3. | Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov |
| --- | --- |

3.

Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov

| 4. | Direktiva Sveta 80/181/EGS z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta |
| --- | --- |

4.

Direktiva Sveta 80/181/EGS z dne 20. decembra 1979 o približevanju zakonodaje držav članic, ki se nanašajo na merske enote, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/3/ES Evropskega parlamenta in Sveta

| 5. | Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji |
| --- | --- |

5.

Uredba (EU) št. 1025/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o evropski standardizaciji

| 6. | Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako |
| --- | --- |

6.

Direktiva Sveta 85/374/EGS z dne 25. julija 1985 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z odgovornostjo za proizvode z napako

---

PRILOGA IV

ZAJETI UKREPI

PRILOGA IV-A

SANITARNI IN FITOSANITARNI UKREPI

DEL 1

Ukrepi, ki se uporabljajo za glavne kategorije živih živali

| I. | Enoprsti kopitarji (vključno z zebrami), osli ali križanci navedenih vrst |
| --- | --- |

I.

Enoprsti kopitarji (vključno z zebrami), osli ali križanci navedenih vrst

| II. | Govedo (vključno z Bubalus bubalis in Bison) |
| --- | --- |

II.

Govedo (vključno z Bubalus bubalis in Bison)

| III. | Ovce in koze |
| --- | --- |

III.

Ovce in koze

| IV. | Prašiči |
| --- | --- |

IV.

Prašiči

| V. | Perutnina (vključno s kokošmi, purani, pegatkami, racami in gosmi) |
| --- | --- |

V.

Perutnina (vključno s kokošmi, purani, pegatkami, racami in gosmi)

| VI. | Ribe, žive |
| --- | --- |

VI.

Ribe, žive

| VII. | Raki |
| --- | --- |

VII.

Raki

| VIII | Mehkužci |
| --- | --- |

VIII

Mehkužci

| IX. | Ikre in gamete živih rib |
| --- | --- |

IX.

Ikre in gamete živih rib

| X. | Valilna jajca |
| --- | --- |

X.

Valilna jajca

| XI. | Seme, jajčne celice, zarodki |
| --- | --- |

XI.

Seme, jajčne celice, zarodki

| XII. | Drugi sesalci |
| --- | --- |

XII.

Drugi sesalci

| XIII. | Drugi ptiči |
| --- | --- |

XIII.

Drugi ptiči

| XIV. | Plazilci |
| --- | --- |

XIV.

Plazilci

| XV. | Dvoživke |
| --- | --- |

XV.

Dvoživke

| XVI. | Drugi vretenčarji |
| --- | --- |

XVI.

Drugi vretenčarji

| XVII. | Čebele |
| --- | --- |

XVII.

Čebele

DEL 2

Ukrepi, ki se uporabljajo za proizvode živalskega izvora

I.   Glavne kategorije proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi

| 1. | Sveže meso domačih kopitarjev, perutnine in lagomorfov, gojene in prostoživeče divjadi, vključno z drobovino |
| --- | --- |

1.

Sveže meso domačih kopitarjev, perutnine in lagomorfov, gojene in prostoživeče divjadi, vključno z drobovino

| 2. | Mleto meso, mesni pripravki, mehansko izkoščeno meso, mesni proizvodi |
| --- | --- |

2.

Mleto meso, mesni pripravki, mehansko izkoščeno meso, mesni proizvodi

| 3. | Žive školjke |
| --- | --- |

3.

Žive školjke

| 4. | Ribiški proizvodi |
| --- | --- |

4.

Ribiški proizvodi

| 5. | Surovo mleko, kolostrum, mlečni izdelki in proizvodi iz kolostruma |
| --- | --- |

5.

Surovo mleko, kolostrum, mlečni izdelki in proizvodi iz kolostruma

| 6. | Jajca in jajčni proizvodi |
| --- | --- |

6.

Jajca in jajčni proizvodi

| 7. | Žabji kraki in polži |
| --- | --- |

7.

Žabji kraki in polži

| 8. | Topljena živalska maščoba in ocvirki |
| --- | --- |

8.

Topljena živalska maščoba in ocvirki

| 9. | Obdelani želodci, mehurji in čreva |
| --- | --- |

9.

Obdelani želodci, mehurji in čreva

| 10. | Želatina, surovina za proizvodnjo želatine za prehrano ljudi |
| --- | --- |

10.

Želatina, surovina za proizvodnjo želatine za prehrano ljudi

| 11. | Kolagen |
| --- | --- |

11.

Kolagen

| 12. | Med in čebelarski proizvodi |
| --- | --- |

12.

Med in čebelarski proizvodi

II.   Glavne kategorije proizvodov iz živalskih stranskih proizvodov

| V klavnicah | Živalski stranski proizvodi za krmljenje kožuharjev |
| --- | --- |
| Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo hrane za hišne živali |
| Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige |
| Sveže ali ohlajene kože kopitarjev |
| Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo pridobljenih proizvodov za uporabo zunaj krmne verige |
| V mlekarnah | Mleko, mlečni izdelki in izdelki, pridobljeni iz mleka |
| Kolostrum in proizvodi iz kolostruma |
| V drugih obratih za zbiranje živalskih stranskih proizvodov in ravnanje z njimi (tj. nepredelani/neobdelani materiali) | Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige |
| Neobdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za pridobljene proizvode, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali |
| Obdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za proizvodnjo pridobljenih proizvodov, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali |
| Sveže ali ohlajene kože kopitarjev |
| Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, proste afriške prašičje kuge |
| Kosti in proizvodi iz kosti (razen kostne moke), rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za druge vrste uporabe kakor za posamična krmila, organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal |
| Rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za proizvodnjo organskih gnojil ali sredstev za izboljšanje tal |
| Želatina, ki ni namenjena za prehrano ljudi, za uporabo v fotografski industriji |
| Volna in dlake |
| Obdelano perje, deli peres in puh |
| V predelovalnih obratih | Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine |
| Proizvodi iz krvi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila |
| Obdelane kože kopitarjev |
| Obdelane kože prežvekovalcev in enoprstih kopitarjev (21 dni) |
| Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, ki niso proste afriške prašičje kuge |
| Ribje olje za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige |
| Topljena maščoba za uporabo kot posamična krmila |
| Topljena maščoba za nekatere uporabe zunaj krmne verige za farmsko gojene živali |
| Želatina ali kolagen za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige |
| Hidrolizirane beljakovine, dikalcijev fosfat ali
  trikalcijev fosfat za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige |
| Čebelarski stranski proizvodi, namenjeni izključno za uporabo v čebelarstvu |
| Maščobni derivati za uporabo zunaj krmne verige |
| Maščobni derivati za uporabo kot krmilo ali zunaj krmne verige |
| Jajčni proizvodi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila |
| V obratih za proizvodnjo hrane za hišne živali (vključno z obrati, ki proizvajajo pasje žvečilke in aromatično drobovino) | Konzervirana hrana za hišne živali |
| Predelana hrana za hišne živali, razen konzervirane hrane za hišne živali |
| Pasje žvečilke |
| Surova hrana za hišne živali za neposredno prodajo |
| Aromatična drobovina za uporabo pri proizvodnji hrane za hišne živali |
| V obratih za izdelavo lovskih trofej | Obdelane lovske trofeje in drugi preparati ptic in kopitarjev, ki vsebujejo samo kosti, rogove, kopita, kremplje, rogovje, zobovje ali kože |
| Lovske trofeje ali drugi preparati ptic in kopitarjev iz celih delov, ki niso bili obdelani |
| V obratih ali objektih, ki proizvajajo vmesne proizvode | Vmesni proizvodi |
| Gnojila in sredstva za izboljšanje tal | Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine |
| Predelan gnoj, proizvodi, pridobljeni iz predelanega gnoja in gvana netopirjev |
| V skladiščih za pridobljene proizvode | Vsi pridobljeni proizvodi |

V klavnicah

Živalski stranski proizvodi za krmljenje kožuharjev

Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo hrane za hišne živali

Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige

Sveže ali ohlajene kože kopitarjev

Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo pridobljenih proizvodov za uporabo zunaj krmne verige

V mlekarnah

Mleko, mlečni izdelki in izdelki, pridobljeni iz mleka

Kolostrum in proizvodi iz kolostruma

V drugih obratih za zbiranje živalskih stranskih proizvodov in ravnanje z njimi (tj. nepredelani/neobdelani materiali)

Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige

Neobdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za pridobljene proizvode, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali

Obdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za proizvodnjo pridobljenih proizvodov, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali

Sveže ali ohlajene kože kopitarjev

Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, proste afriške prašičje kuge

Kosti in proizvodi iz kosti (razen kostne moke), rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za druge vrste uporabe kakor za posamična krmila, organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal

Rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za proizvodnjo organskih gnojil ali sredstev za izboljšanje tal

Želatina, ki ni namenjena za prehrano ljudi, za uporabo v fotografski industriji

Volna in dlake

Obdelano perje, deli peres in puh

V predelovalnih obratih

Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine

Proizvodi iz krvi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila

Obdelane kože kopitarjev

Obdelane kože prežvekovalcev in enoprstih kopitarjev (21 dni)

Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, ki niso proste afriške prašičje kuge

Ribje olje za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige

Topljena maščoba za uporabo kot posamična krmila

Topljena maščoba za nekatere uporabe zunaj krmne verige za farmsko gojene živali

Želatina ali kolagen za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige

Hidrolizirane beljakovine, dikalcijev fosfat ali

trikalcijev fosfat za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige

Čebelarski stranski proizvodi, namenjeni izključno za uporabo v čebelarstvu

Maščobni derivati za uporabo zunaj krmne verige

Maščobni derivati za uporabo kot krmilo ali zunaj krmne verige

Jajčni proizvodi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila

V obratih za proizvodnjo hrane za hišne živali (vključno z obrati, ki proizvajajo pasje žvečilke in aromatično drobovino)

Konzervirana hrana za hišne živali

Predelana hrana za hišne živali, razen konzervirane hrane za hišne živali

Pasje žvečilke

Surova hrana za hišne živali za neposredno prodajo

Aromatična drobovina za uporabo pri proizvodnji hrane za hišne živali

V obratih za izdelavo lovskih trofej

Obdelane lovske trofeje in drugi preparati ptic in kopitarjev, ki vsebujejo samo kosti, rogove, kopita, kremplje, rogovje, zobovje ali kože

Lovske trofeje ali drugi preparati ptic in kopitarjev iz celih delov, ki niso bili obdelani

V obratih ali objektih, ki proizvajajo vmesne proizvode

Vmesni proizvodi

Gnojila in sredstva za izboljšanje tal

Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine

Predelan gnoj, proizvodi, pridobljeni iz predelanega gnoja in gvana netopirjev

V skladiščih za pridobljene proizvode

Vsi pridobljeni proizvodi

III.   Povzročitelji bolezni

DEL 3

Rastline, rastlinski proizvodi in drugo blago

Rastline, rastlinski proizvodi in drugo blago (1), ki so potencialni prenašalci škodljivih organizmov, lahko glede na svojo naravo ali zaradi predelave povzročijo tveganje za vnos ali razširitev škodljivih organizmov

DEL 4

Ukrepi, ki se uporabljajo za živilske in krmne dodatke

Hrana:

| 1. | živilski dodatki (vsi živilski dodatki in barvila); |
| --- | --- |

1.

živilski dodatki (vsi živilski dodatki in barvila);

| 2. | pripomočki za predelavo; |
| --- | --- |

2.

pripomočki za predelavo;

| 3. | arome v živilih; |
| --- | --- |

3.

arome v živilih;

| 4. | živilski encimi; |
| --- | --- |

4.

živilski encimi;

Krma (2):

| 5. | krmni dodatki; |
| --- | --- |

5.

krmni dodatki;

| 6. | posamična krmila; |
| --- | --- |

6.

posamična krmila;

| 7. | krmna mešanica in hrana za hišne živali, razen če so zajeti v delu 2 (II); |
| --- | --- |

7.

krmna mešanica in hrana za hišne živali, razen če so zajeti v delu 2 (II);

| 8. | neželene snovi v krmilu. |
| --- | --- |

8.

neželene snovi v krmilu.

---

(1)  Embalaža, transportna sredstva, vsebniki, zemlja in rastni substrat ter vsak drug organizem, predmet ali snov, v katerem se lahko prenašajo ali razširjajo škodljivi organizmi.

(2)  Samo živalski stranski proizvodi živali ali delov živali, za katere je bilo ugotovljeno, da so ustrezni za prehrano ljudi, se lahko uporabijo znotraj krmne verige za farmsko gojene živali.

PRILOGA IV-B

STANDARDI DOBREGA POČUTJA ŽIVALI

Standardi dobrega počutja živali glede:

| 1. | omamljanja in zakola živali; |
| --- | --- |

1.

omamljanja in zakola živali;

| 2. | prevoza živali in z njim povezanimi postopki; |
| --- | --- |

2.

prevoza živali in z njim povezanimi postopki;

| 3. | živali za rejo. |
| --- | --- |

3.

živali za rejo.

PRILOGA IV-C

DRUGI UKREPI, ZAJETI V POGLAVJU 4 NASLOVA IV

| 1. | Kemikalije, ki izvirajo iz migracije snovi iz embalaže |
| --- | --- |

1.

Kemikalije, ki izvirajo iz migracije snovi iz embalaže

| 2. | Sestavljeni proizvodi |
| --- | --- |

2.

Sestavljeni proizvodi

| 3. | Gensko spremenjenimi organizmi (GSO) |
| --- | --- |

3.

Gensko spremenjenimi organizmi (GSO)

| 4. | Hormoni za pospeševanje rasti, tireostatiki, nekateri hormoni in beta-agonisti |
| --- | --- |

4.

Hormoni za pospeševanje rasti, tireostatiki, nekateri hormoni in beta-agonisti

Gruzija uskladi svojo zakonodajo o GSO z zakonodajo Unije, ki je vključena v seznam zakonodaje, ki jo je treba uskladiti, kakor je določeno v členu 55(4) tega sporazuma.

PRILOGA IV-D

UKREPI, KI SE VKLJUČIJO PO PRIBLIŽANJU ZAKONODAJE

| 1. | Kemikalije za dekontaminacijo hrane |
| --- | --- |

1.

Kemikalije za dekontaminacijo hrane

| 2. | Kloni |
| --- | --- |

2.

Kloni

| 3. | Obsevanje (ionizacija) |
| --- | --- |

3.

Obsevanje (ionizacija)

---

PRILOGA V

SEZNAMI BOLEZNI ŽIVALI IN ŽIVALI IZ AKVAKULTURE, KI JIH JE TREBA PRIJAVITI, IN ŠKODLJIVIH ORGANIZMOV, ZA KATERE SE LAHKO PRIZNA REGIONALNA NENAPADENOST

PRILOGA V-A

BOLEZNI ŽIVALI IN RIB, KI JIH JE TREBA PRIJAVITI, ZA KATERE JE PRIZNAN STATUS POGODBENIC IN ZA KATERE SE LAHKO SPREJMEJO SKLEPI O REGIONALIZIACIJI

| 1. | Slinavka in parkljevka |
| --- | --- |

1.

Slinavka in parkljevka

| 2. | Vezikularna bolezen prašičev |
| --- | --- |

2.

Vezikularna bolezen prašičev

| 3. | Vezikularni stomatitis |
| --- | --- |

3.

Vezikularni stomatitis

| 4. | Afriška konjska kuga |
| --- | --- |

4.

Afriška konjska kuga

| 5. | Afriška prašičja kuga |
| --- | --- |

5.

Afriška prašičja kuga

| 6. | Bolezen modrikastega jezika |
| --- | --- |

6.

Bolezen modrikastega jezika

| 7. | Patogena aviarna influenca |
| --- | --- |

7.

Patogena aviarna influenca

| 8. | Atipična kokošja kuga (AKK) |
| --- | --- |

8.

Atipična kokošja kuga (AKK)

| 9. | Goveja kuga |
| --- | --- |

9.

Goveja kuga

| 10. | Klasična prašičja kuga |
| --- | --- |

10.

Klasična prašičja kuga

| 11. | Pljučna kuga govedi |
| --- | --- |

11.

Pljučna kuga govedi

| 12. | Goveja kuga (kuga drobnice) |
| --- | --- |

12.

Goveja kuga (kuga drobnice)

| 13. | Osepnice ovac in koz |
| --- | --- |

13.

Osepnice ovac in koz

| 14. | Mrzlica doline Rift |
| --- | --- |

14.

Mrzlica doline Rift

| 15. | Vozličasti dermatitis |
| --- | --- |

15.

Vozličasti dermatitis

| 16. | Venezuelski encefalomielitis kopitarjev |
| --- | --- |

16.

Venezuelski encefalomielitis kopitarjev

| 17. | Smrkavost – maleus |
| --- | --- |

17.

Smrkavost – maleus

| 18. | Spolna kuga konj – durina |
| --- | --- |

18.

Spolna kuga konj – durina

| 19. | Tešinska bolezen prašičev |
| --- | --- |

19.

Tešinska bolezen prašičev

| 20. | Nalezljiva hematopoetska nekroza (IHN) |
| --- | --- |

20.

Nalezljiva hematopoetska nekroza (IHN)

| 21. | Virusna hemoragična septikemija (VHS) |
| --- | --- |

21.

Virusna hemoragična septikemija (VHS)

| 22. | Infekciozna anemija lososov (ISA) |
| --- | --- |

22.

Infekciozna anemija lososov (ISA)

| 23. | Bonamioza (Bonamia ostreae) |
| --- | --- |

23.

Bonamioza (Bonamia ostreae)

| 24. | Martelioza |
| --- | --- |

24.

Martelioza

PRILOGA V-B

PRIZNAVANJE STATUSA ŠKODLJIVIH ORGANIZMOV, OBMOČIJ BREZ ŠKODLJIVIH ORGANIZMOV ALI VAROVANIH OBMOČIJ

A.   Priznavanje statusa škodljivih organizmov

Vsaka pogodbenica sestavi in predloži seznam reguliranih škodljivih organizmov, ki temelji na naslednjih načelih:

| 1. | škodljivi organizmi, za katere ni znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja; |
| --- | --- |

1.

škodljivi organizmi, za katere ni znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja;

| 2. | škodljivi organizmi, za katere je znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja in so pod uradnim nadzorom; |
| --- | --- |

2.

škodljivi organizmi, za katere je znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja in so pod uradnim nadzorom;

| 3. | škodljivi organizmi, za katere je znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja, so pod uradnim nadzorom in za katere se vzpostavijo območja brez škodljivih organizmov ali varovana območja. |
| --- | --- |

3.

škodljivi organizmi, za katere je znano, da se pojavljajo v katerem koli delu območja, so pod uradnim nadzorom in za katere se vzpostavijo območja brez škodljivih organizmov ali varovana območja.

Vse spremembe na seznamu škodljivih organizmov je treba takoj sporočiti drugi pogodbenici, razen če to ni sporočeno zadevnim mednarodnim organizacijam.

B.   Priznavanje območij brez škodljivih organizmov in varovanih območij

Pogodbenici priznavata varovana območja in koncept varovanih območij brez škodljivih organizmov ter njihovo izvajanje v skladu z Mednarodnimi standardi za fitosanitarne ukrepe.

---

PRILOGA VI

REGIONALIZACIJA ALI DOLOČANJE OBMOČIJ, OBMOČJA BREZ ŠKODLJIVIH ORGANIZMOV IN VAROVANA OBMOČJA

A.   Bolezni živali in živali iz akvakulture

1.   Bolezni živali

Podlaga za priznavanje statusa za živalske bolezni na ozemlju ali v regiji pogodbenice je Zoosanitarni kodeks Mednarodne organizacije za zdravje živali (OIE) za kopenske živali.

Podlaga za sklepe o regionalizaciji za živalsko bolezen je Zoosanitarni kodeks OIE za kopenske živali.

2.   Bolezni živali iz akvakulture

Podlaga za sklepe o regionalizaciji za bolezni živali iz akvakulture je Kodeks OIE o zdravju vodnih živali.

B.   Škodljivi organizmi

Merila za oblikovanje območij brez škodljivih organizmov ali varovanih območij za nekatere škodljive organizme so v skladu z določbami:

| — | Mednarodnega standarda FAO za fitosanitarne ukrepe št. 4 o „zahtevah za vzpostavitev območij brez škodljivih organizmov“ in ustreznimi opredelitvami Mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe ali |
| --- | --- |

—

Mednarodnega standarda FAO za fitosanitarne ukrepe št. 4 o „zahtevah za vzpostavitev območij brez škodljivih organizmov“ in ustreznimi opredelitvami Mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe ali

| — | Člen 2(1)(h) Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti |
| --- | --- |

—

Člen 2(1)(h) Direktive Sveta 2000/29/ES z dne 8. maja 2000 o varstvenih ukrepih proti vnosu organizmov, škodljivih za rastline ali rastlinske proizvode, v Skupnost in proti njihovemu širjenju v Skupnosti

C.   Merila za priznavanje posebnega statusa za živalske bolezni na ozemlju ali v regiji pogodbenice

| 1. | Kadar pogodbenica uvoznica meni, da je njeno ozemlje ali del njenega ozemlja prosto živalske bolezni, razen bolezni iz Priloge V-A k temu sporazumu, pogodbenici izvoznici predloži ustrezno dodatno dokumentacijo, ki navaja zlasti naslednja merila:






  — | naravo bolezni in zgodovino njenega pojavljanja na njenem ozemlju, |
| --- | --- | --- |

1.

Kadar pogodbenica uvoznica meni, da je njeno ozemlje ali del njenega ozemlja prosto živalske bolezni, razen bolezni iz Priloge V-A k temu sporazumu, pogodbenici izvoznici predloži ustrezno dodatno dokumentacijo, ki navaja zlasti naslednja merila:

—

naravo bolezni in zgodovino njenega pojavljanja na njenem ozemlju,

| — | rezultate nadzornega testiranja na podlagi seroloških, mikrobioloških, patoloških ali epidemioloških preiskav ter dejstva, da je treba bolezen v skladu z zakonom priglasiti pristojnim organom, |
| --- | --- |

—

rezultate nadzornega testiranja na podlagi seroloških, mikrobioloških, patoloških ali epidemioloških preiskav ter dejstva, da je treba bolezen v skladu z zakonom priglasiti pristojnim organom,

| — | obdobje, v katerem se je izvajal nadzor, |
| --- | --- |

—

obdobje, v katerem se je izvajal nadzor,

| — | kjer je to ustrezno, obdobje, v katerem je bilo prepovedano cepljenje proti bolezni, in geografsko območje, ki ga je prepoved zadevala, |
| --- | --- |

—

kjer je to ustrezno, obdobje, v katerem je bilo prepovedano cepljenje proti bolezni, in geografsko območje, ki ga je prepoved zadevala,

| — | režim za preverjanje odsotnosti bolezni. |
| --- | --- |

—

režim za preverjanje odsotnosti bolezni.

| 2. | Dodatna splošna ali posebna jamstva, ki jih lahko zahteva pogodbenica uvoznica, ne smejo presegati jamstev, ki jih pogodbenica uvoznica izvaja na domačem trgu. |
| --- | --- |

2.

Dodatna splošna ali posebna jamstva, ki jih lahko zahteva pogodbenica uvoznica, ne smejo presegati jamstev, ki jih pogodbenica uvoznica izvaja na domačem trgu.

| 3. | Pogodbenici se medsebojno obvestita o vseh spremembah meril iz odstavka 1 točke C te priloge, ki se nanašajo na bolezen. Dodatna jamstva, opredeljena v skladu z odstavkom 2 točke C te priloge, lahko zaradi take priglasitve Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe spremeni ali umakne. |
| --- | --- |

3.

Pogodbenici se medsebojno obvestita o vseh spremembah meril iz odstavka 1 točke C te priloge, ki se nanašajo na bolezen. Dodatna jamstva, opredeljena v skladu z odstavkom 2 točke C te priloge, lahko zaradi take priglasitve Pododbor za sanitarne in fitosanitarne ukrepe spremeni ali umakne.

---

PRILOGA VII

ZAČASNA ODOBRITEV OBRATOV

Pogoji in določila za začasno odobritev obratov

1.   Začasna odobritev obratov pomeni, da pogodbenica uvoznica za namen uvoza začasno odobri obrate v pogodbenici izvoznici na podlagi ustreznih jamstev, ki jih zagotovi navedena pogodbenica, ne da bi pogodbenica uvoznica pred tem izvedla inšpekcije posameznih obratov v skladu z določbami odstavka 4 te priloge. Postopek in pogoji iz odstavka 4 te priloge se uporabijo za spreminjanje ali dopolnjevanje seznamov iz odstavka 2 te priloge, da se upoštevajo novi načini uporabe in prejeta jamstva. Preverjanje je lahko del postopka v skladu z določbami odstavka 4(d) samo v zvezi z izhodiščnim seznamom obratov.

2.   Začasna odobritev se na začetku uporablja za naslednje kategorije obratov:

| 2.1. | Obrati za proizvode živalskega izvora, namenjene za prehrano ljudi:






  — | klavnice za sveže meso domačih kopitarjev, perutnine in lagomorfov ter gojene divjadi (Priloga IV-A, del 1); |
| --- | --- | --- |

2.1.

Obrati za proizvode živalskega izvora, namenjene za prehrano ljudi:

—

klavnice za sveže meso domačih kopitarjev, perutnine in lagomorfov ter gojene divjadi (Priloga IV-A, del 1);

| — | obrati za predelavo divjadi; |
| --- | --- |

—

obrati za predelavo divjadi;

| — | razsekovalnice; |
| --- | --- |

—

razsekovalnice;

| — | obrati za mleto meso, mesne pripravke, mehansko izkoščeno meso in mesne proizvode; |
| --- | --- |

—

obrati za mleto meso, mesne pripravke, mehansko izkoščeno meso in mesne proizvode;

| — | centri za čiščenje in centri za razpošiljanje živih školjk; |
| --- | --- |

—

centri za čiščenje in centri za razpošiljanje živih školjk;

| — | Obrati za: |
| --- | --- |

—

Obrati za:

| — | jajčne proizvode, |
| --- | --- |

—

jajčne proizvode,

| — | mlečne proizvode, |
| --- | --- |

—

mlečne proizvode,

| — | ribiške proizvode, |
| --- | --- |

—

ribiške proizvode,

| — | obdelane želodce, mehurje in čreva, |
| --- | --- |

—

obdelane želodce, mehurje in čreva,

| — | želatino in kolagen, |
| --- | --- |

—

želatino in kolagen,

| — | ribje olje; |
| --- | --- |

—

ribje olje;

| — | predelovalna plovila; |
| --- | --- |

—

predelovalna plovila;

| — | zamrzovalna plovila. |
| --- | --- |

—

zamrzovalna plovila.

| 2.2. | Odobreni ali registrirani obrati za proizvodnjo živalskih stranskih proizvodov in glavne kategorije proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi






  Vrsta odobrenega ali registriranega obrata in objektov | Proizvod |
| --- | --- | --- |
| Klavnice | Živalski stranski proizvodi za krmljenje kožuharjev |
| Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo hrane za hišne živali |
| Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige |
| Sveže ali ohlajene kože kopitarjev |
| Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo pridobljenih proizvodov za uporabo zunaj krmne verige |
| Mlekarne | Mleko, mlečni izdelki in izdelki, pridobljeni iz mleka |
| Kolostrum in proizvodi iz kolostruma |
| Drugi obrati za zbiranje živalskih stranskih proizvodov in ravnanje z njimi (tj. nepredelani/neobdelani materiali) | Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige |
| Neobdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za pridobljene proizvode, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali |
| Obdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za proizvodnjo pridobljenih proizvodov, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali |
| Sveže ali ohlajene kože kopitarjev |
| Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, proste afriške prašičje kuge |
| Kosti in proizvodi iz kosti (razen kostne moke), rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za druge vrste uporabe kakor za posamična krmila, organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal |
| Rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za proizvodnjo organskih gnojil ali sredstev za izboljšanje tal |
| Želatina, ki ni namenjena za prehrano ljudi, za uporabo v fotografski industriji |
| Volna in dlake |
| Obdelano perje, deli peres in puh |
| Predelovalni obrati | Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine |
| Proizvodi iz krvi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila |
| Obdelane kože kopitarjev |
| Obdelane kože prežvekovalcev in enoprstih kopitarjev (21 dni) |
| Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, ki niso proste afriške prašičje kuge |
| Ribje olje za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige |
| Topljena maščoba za uporabo kot posamična krmila |
| Topljena maščoba za nekatere uporabe zunaj krmne verige za farmsko gojene živali |
| Želatina ali kolagen za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige |
| Hidrolizirane beljakovine, dikalcijev fosfat ali trikalcijev fosfat za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige |
| Čebelarski stranski proizvodi, namenjeni izključno za uporabo v čebelarstvu |
| Maščobni derivati za uporabo zunaj krmne verige |
| Maščobni derivati za uporabo kot krmilo ali zunaj krmne verige |
| Jajčni proizvodi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila |
| Obrati za proizvodnjo hrane za hišne živali (vključno z obrati, ki proizvajajo pasje žvečilke in aromatično drobovino) | Konzervirana hrana za hišne živali |
| Predelana hrana za hišne živali, razen konzervirane hrane za hišne živali |
| Pasje žvečilke |
| Surova hrana za hišne živali za neposredno prodajo |
| Aromatična drobovina za uporabo pri proizvodnji hrane za hišne živali |
| Obrati za izdelavo lovskih trofej | Obdelane lovske trofeje in drugi preparati ptic in kopitarjev, ki vsebujejo samo kosti, rogove, kopita, kremplje, rogovje, zobovje ali kože |
| Lovske trofeje ali drugi preparati ptic in kopitarjev iz celih delov, ki niso bili obdelani |
| Obrati ali objekti, ki proizvajajo vmesne proizvode | Vmesni proizvodi |
| Gnojila in sredstva za izboljšanje tal | Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine |
| Predelan gnoj, proizvodi, pridobljeni iz predelanega gnoja in gvana netopirjev |
| Skladišča za pridobljene proizvode | Vsi pridobljeni proizvodi |

2.2.

Odobreni ali registrirani obrati za proizvodnjo živalskih stranskih proizvodov in glavne kategorije proizvodov živalskega izvora za prehrano ljudi

Vrsta odobrenega ali registriranega obrata in objektov

Proizvod

Klavnice

Živalski stranski proizvodi za krmljenje kožuharjev

Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo hrane za hišne živali

Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige

Sveže ali ohlajene kože kopitarjev

Živalski stranski proizvodi za proizvodnjo pridobljenih proizvodov za uporabo zunaj krmne verige

Mlekarne

Mleko, mlečni izdelki in izdelki, pridobljeni iz mleka

Kolostrum in proizvodi iz kolostruma

Drugi obrati za zbiranje živalskih stranskih proizvodov in ravnanje z njimi (tj. nepredelani/neobdelani materiali)

Kri in proizvodi iz krvi enoprstih kopitarjev za uporabo zunaj krmne verige

Neobdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za pridobljene proizvode, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali

Obdelani proizvodi iz krvi, razen iz krvi enoprstih kopitarjev, za proizvodnjo pridobljenih proizvodov, ki se uporabljajo zunaj krmne verige za farmsko gojene živali

Sveže ali ohlajene kože kopitarjev

Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, proste afriške prašičje kuge

Kosti in proizvodi iz kosti (razen kostne moke), rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za druge vrste uporabe kakor za posamična krmila, organska gnojila in sredstva za izboljšanje tal

Rogovi in proizvodi iz rogov (razen moke iz rogov) ter kopita in proizvodi iz kopit (razen moke iz kopit) za proizvodnjo organskih gnojil ali sredstev za izboljšanje tal

Želatina, ki ni namenjena za prehrano ljudi, za uporabo v fotografski industriji

Volna in dlake

Obdelano perje, deli peres in puh

Predelovalni obrati

Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine

Proizvodi iz krvi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila

Obdelane kože kopitarjev

Obdelane kože prežvekovalcev in enoprstih kopitarjev (21 dni)

Ščetine prašičev iz tretjih držav ali njihovih regij, ki niso proste afriške prašičje kuge

Ribje olje za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige

Topljena maščoba za uporabo kot posamična krmila

Topljena maščoba za nekatere uporabe zunaj krmne verige za farmsko gojene živali

Želatina ali kolagen za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige

Hidrolizirane beljakovine, dikalcijev fosfat ali trikalcijev fosfat za uporabo kot posamična krmila ali za namene zunaj krmne verige

Čebelarski stranski proizvodi, namenjeni izključno za uporabo v čebelarstvu

Maščobni derivati za uporabo zunaj krmne verige

Maščobni derivati za uporabo kot krmilo ali zunaj krmne verige

Jajčni proizvodi, ki se lahko uporabljajo kot posamična krmila

Obrati za proizvodnjo hrane za hišne živali (vključno z obrati, ki proizvajajo pasje žvečilke in aromatično drobovino)

Konzervirana hrana za hišne živali

Predelana hrana za hišne živali, razen konzervirane hrane za hišne živali

Pasje žvečilke

Surova hrana za hišne živali za neposredno prodajo

Aromatična drobovina za uporabo pri proizvodnji hrane za hišne živali

Obrati za izdelavo lovskih trofej

Obdelane lovske trofeje in drugi preparati ptic in kopitarjev, ki vsebujejo samo kosti, rogove, kopita, kremplje, rogovje, zobovje ali kože

Lovske trofeje ali drugi preparati ptic in kopitarjev iz celih delov, ki niso bili obdelani

Obrati ali objekti, ki proizvajajo vmesne proizvode

Vmesni proizvodi

Gnojila in sredstva za izboljšanje tal

Predelane živalske beljakovine, vključno z mešanicami in proizvodi, ki niso hrana za hišne živali, ki vsebujejo take beljakovine

Predelan gnoj, proizvodi, pridobljeni iz predelanega gnoja in gvana netopirjev

Skladišča za pridobljene proizvode

Vsi pridobljeni proizvodi

3.   Pogodbenica uvoznica sestavi sezname začasno odobrenih obratov iz odstavkov 2.1 in 2.2 in poskrbi, da so dostopni javnosti.

4.   Pogoji in postopki za začasno odobritev:

| (a) | če je pogodbenica uvoznica odobrila uvoz zadevnega živalskega proizvoda iz države izvoznice in so bili vzpostavljeni ustrezni uvozni pogoji in zahteve za izdajanje spričeval; |
| --- | --- |

(a)

če je pogodbenica uvoznica odobrila uvoz zadevnega živalskega proizvoda iz države izvoznice in so bili vzpostavljeni ustrezni uvozni pogoji in zahteve za izdajanje spričeval;

| (b) | če je pristojni organ pogodbenice izvoznice pogodbenici uvoznici predložil zadovoljiva jamstva, da obrati na njegovem seznamu ali seznamih izpolnjujejo ustrezne zdravstvene zahteve pogodbenice uvoznice za obdelane izdelke in je uradno odobril obrate s seznamov za izvoz v pogodbenico uvoznico; |
| --- | --- |

(b)

če je pristojni organ pogodbenice izvoznice pogodbenici uvoznici predložil zadovoljiva jamstva, da obrati na njegovem seznamu ali seznamih izpolnjujejo ustrezne zdravstvene zahteve pogodbenice uvoznice za obdelane izdelke in je uradno odobril obrate s seznamov za izvoz v pogodbenico uvoznico;

| (c) | pristojni organ pogodbenice izvoznice mora imeti resnična pooblastila, da ob neizpolnjevanju jamstev začasno prekine vse dejavnosti izvoza v pogodbenico uvoznico iz obrata, za katerega je zagotovil jamstva; |
| --- | --- |

(c)

pristojni organ pogodbenice izvoznice mora imeti resnična pooblastila, da ob neizpolnjevanju jamstev začasno prekine vse dejavnosti izvoza v pogodbenico uvoznico iz obrata, za katerega je zagotovil jamstva;

| (d) | preverjanje s strani pogodbenice uvoznice v skladu z določbami člena 62 tega sporazuma je lahko del postopka za začasno odobritev. To preverjanje zadeva sestavo in organiziranost pristojnega organa, odgovornega za odobritev obrata, ter pooblastila, ki jih ima ta pristojni organ na voljo, in jamstva, ki jih lahko zagotovi v zvezi z izvajanjem pravil pogodbenice uvoznice. To preverjanje lahko vključuje preglede na kraju samem določenega reprezentativnega števila obratov s seznama ali seznamov, ki jih predloži pogodbenica izvoznica, na kraju samem.
  Ob upoštevanju specifične sestave in porazdelitve pristojnosti znotraj Evropske unije lahko tako preverjanje v Evropski uniji zadeva posamezne države članice; |
| --- | --- |

(d)

preverjanje s strani pogodbenice uvoznice v skladu z določbami člena 62 tega sporazuma je lahko del postopka za začasno odobritev. To preverjanje zadeva sestavo in organiziranost pristojnega organa, odgovornega za odobritev obrata, ter pooblastila, ki jih ima ta pristojni organ na voljo, in jamstva, ki jih lahko zagotovi v zvezi z izvajanjem pravil pogodbenice uvoznice. To preverjanje lahko vključuje preglede na kraju samem določenega reprezentativnega števila obratov s seznama ali seznamov, ki jih predloži pogodbenica izvoznica, na kraju samem.

Ob upoštevanju specifične sestave in porazdelitve pristojnosti znotraj Evropske unije lahko tako preverjanje v Evropski uniji zadeva posamezne države članice;

| (e) | na podlagi rezultatov preverjanja iz točke (d) tega odstavka lahko pogodbenica uvoznica spremeni obstoječi seznam obratov. |
| --- | --- |

(e)

na podlagi rezultatov preverjanja iz točke (d) tega odstavka lahko pogodbenica uvoznica spremeni obstoječi seznam obratov.

---

PRILOGA VIII

POSTOPEK PRIZNAVANJA ENAKOVREDNOSTI

1.   Načela:

| (a) | enakovrednost se lahko določi za posamezen ukrep ali skupino ukrepov ali sistem, povezan z določenim primarnim proizvodom ali kategorijami primarnih proizvodov ali obema; |
| --- | --- |

(a)

enakovrednost se lahko določi za posamezen ukrep ali skupino ukrepov ali sistem, povezan z določenim primarnim proizvodom ali kategorijami primarnih proizvodov ali obema;

| (b) | če pogodbenica uvoznica pregleduje zahtevek za priznavanje enakovrednosti ukrepov v zvezi z določenim primarnim proizvodom pogodbenice izvoznice, to ne sme biti razlog za oviranje trgovine ali ustavitev tekočega uvoza zadevnega primarnega proizvoda iz pogodbenice izvoznice; |
| --- | --- |

(b)

če pogodbenica uvoznica pregleduje zahtevek za priznavanje enakovrednosti ukrepov v zvezi z določenim primarnim proizvodom pogodbenice izvoznice, to ne sme biti razlog za oviranje trgovine ali ustavitev tekočega uvoza zadevnega primarnega proizvoda iz pogodbenice izvoznice;

| (c) | postopek priznavanja enakovrednosti je interaktiven proces med pogodbenico izvoznico in pogodbenico uvoznico. Ta postopek vključuje objektiven dokaz enakovrednosti posameznih ukrepov pogodbenice izvoznice in objektivno presojo enakovrednosti z namenom morebitnega priznavanja enakovrednosti v pogodbenici uvoznici; |
| --- | --- |

(c)

postopek priznavanja enakovrednosti je interaktiven proces med pogodbenico izvoznico in pogodbenico uvoznico. Ta postopek vključuje objektiven dokaz enakovrednosti posameznih ukrepov pogodbenice izvoznice in objektivno presojo enakovrednosti z namenom morebitnega priznavanja enakovrednosti v pogodbenici uvoznici;

| (d) | končno priznavanje enakovrednosti ustreznih ukrepov pogodbenice izvoznice je v izključni pristojnosti pogodbenice uvoznice. |
| --- | --- |

(d)

končno priznavanje enakovrednosti ustreznih ukrepov pogodbenice izvoznice je v izključni pristojnosti pogodbenice uvoznice.

2.   Predpogoji:

| (a) | uvrstitev na seznam je odvisna od zdravstvenega stanja ali stanja škodljivih organizmov, zakonodaje ter učinkovitosti sistema inšpekcij in nadzora, povezanega s primarnim proizvodom v pogodbenici izvoznici. V ta namen se upošteva zakonodaja v zadevnem sektorju in tudi sestava pristojnega organa države izvoznice, njena vodstvena hierarhija, pristojnosti, operativni postopki in viri ter učinkovitost pristojnih organov, kar zadeva inšpekcije in nadzorne sisteme, vključno s stopnjo izvrševanja v zvezi s primarnim proizvodom ter rednostjo in hitrostjo pri pošiljanju informacij pogodbenici uvoznici ob ugotovljenih tveganjih. Tako priznavanje je lahko utemeljeno z dokumentacijo, preverjanjem in dokumenti, poročili in informacijami, povezanimi s preteklimi izkušnjami, ter prej dokumentiranimi ocenami in preverjanjem. |
| --- | --- |

(a)

uvrstitev na seznam je odvisna od zdravstvenega stanja ali stanja škodljivih organizmov, zakonodaje ter učinkovitosti sistema inšpekcij in nadzora, povezanega s primarnim proizvodom v pogodbenici izvoznici. V ta namen se upošteva zakonodaja v zadevnem sektorju in tudi sestava pristojnega organa države izvoznice, njena vodstvena hierarhija, pristojnosti, operativni postopki in viri ter učinkovitost pristojnih organov, kar zadeva inšpekcije in nadzorne sisteme, vključno s stopnjo izvrševanja v zvezi s primarnim proizvodom ter rednostjo in hitrostjo pri pošiljanju informacij pogodbenici uvoznici ob ugotovljenih tveganjih. Tako priznavanje je lahko utemeljeno z dokumentacijo, preverjanjem in dokumenti, poročili in informacijami, povezanimi s preteklimi izkušnjami, ter prej dokumentiranimi ocenami in preverjanjem.

| (b) | pogodbenici začneta postopek priznavanja enakovrednosti v skladu s členom 57 tega sporazuma po uspešni zaključni uskladitvi ukrepa, skupine ukrepov ali sistemov, vključenih v seznam zakonodaje, ki jo je treba uskladiti, iz člena 55(4) tega sporazuma. |
| --- | --- |

(b)

pogodbenici začneta postopek priznavanja enakovrednosti v skladu s členom 57 tega sporazuma po uspešni zaključni uskladitvi ukrepa, skupine ukrepov ali sistemov, vključenih v seznam zakonodaje, ki jo je treba uskladiti, iz člena 55(4) tega sporazuma.

| (c) | pogodbenica izvoznica postopek začne šele, ko pogodbenica uvoznica zanjo ne uporablja zaščitnih ukrepov za primarni proizvod. |
| --- | --- |

(c)

pogodbenica izvoznica postopek začne šele, ko pogodbenica uvoznica zanjo ne uporablja zaščitnih ukrepov za primarni proizvod.

3.   Postopek:

| (a) | pogodbenica izvoznica začne postopek tako, da pogodbenici uvoznici predloži zahtevek za priznavanje enakovrednosti posameznega ukrepa ali skupine ukrepov ali sistema za primarni proizvod ali kategorijo primarnih proizvodov v sektorju ali podsektorju ali v obeh; |
| --- | --- |

(a)

pogodbenica izvoznica začne postopek tako, da pogodbenici uvoznici predloži zahtevek za priznavanje enakovrednosti posameznega ukrepa ali skupine ukrepov ali sistema za primarni proizvod ali kategorijo primarnih proizvodov v sektorju ali podsektorju ali v obeh;

| (b) | kadar je to primerno, ta zahtevek vključuje tudi zahtevek in potrebno dokumentacijo za odobritev s strani pogodbenice uvoznice na podlagi enakovrednosti kakšnega koli programa ali načrta pogodbenice izvoznice, ki ga pogodbenica uvoznica zahteva, in/ali statusa uskladitve v zvezi z ukrepi ali sistemi iz točke (a), kakor je določena v Prilogi XI tega sporazuma, kot pogoj za odobritev uvoza navedenega primarnega proizvoda ali kategorij primarnih proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

kadar je to primerno, ta zahtevek vključuje tudi zahtevek in potrebno dokumentacijo za odobritev s strani pogodbenice uvoznice na podlagi enakovrednosti kakšnega koli programa ali načrta pogodbenice izvoznice, ki ga pogodbenica uvoznica zahteva, in/ali statusa uskladitve v zvezi z ukrepi ali sistemi iz točke (a), kakor je določena v Prilogi XI tega sporazuma, kot pogoj za odobritev uvoza navedenega primarnega proizvoda ali kategorij primarnih proizvodov;

| (c) | s tem zahtevkom pogodbenica izvoznica:






  (i) | pojasni pomen navedenega primarnega proizvoda ali kategorij primarnih proizvodov za trgovanje; |
| --- | --- | --- |

(c)

s tem zahtevkom pogodbenica izvoznica:

(i)

pojasni pomen navedenega primarnega proizvoda ali kategorij primarnih proizvodov za trgovanje;

| (ii) | izmed vseh ukrepov, izraženih v uvoznih pogojih pogodbenice uvoznice, ki se uporabljajo za navedeni primarni proizvod ali kategorijo primarnih proizvodov, opredeli posamezne ukrepe, ki jih lahko izpolni; |
| --- | --- |

(ii)

izmed vseh ukrepov, izraženih v uvoznih pogojih pogodbenice uvoznice, ki se uporabljajo za navedeni primarni proizvod ali kategorijo primarnih proizvodov, opredeli posamezne ukrepe, ki jih lahko izpolni;

| (iii) | opredeli posamezne ukrepe, za katere zahteva enakovrednost, med vsemi ukrepi, izraženimi v uvoznih pogojih pogodbenice uvoznice, ki se uporabljajo za navedeni primarni proizvod ali kategorije primarnih proizvodov; |
| --- | --- |

(iii)

opredeli posamezne ukrepe, za katere zahteva enakovrednost, med vsemi ukrepi, izraženimi v uvoznih pogojih pogodbenice uvoznice, ki se uporabljajo za navedeni primarni proizvod ali kategorije primarnih proizvodov;

| (d) | v odgovor na ta zahtevek pogodbenica uvoznica pojasni skupni in posamični cilj in utemeljitve v ozadju svojih ukrepov, skupaj z opredelitvijo tveganja; |
| --- | --- |

(d)

v odgovor na ta zahtevek pogodbenica uvoznica pojasni skupni in posamični cilj in utemeljitve v ozadju svojih ukrepov, skupaj z opredelitvijo tveganja;

| (e) | s tem pojasnilom pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico obvesti o povezavi med svojimi domačimi ukrepi in izvoznimi pogoji za navedeni primarni proizvod ali kategorije primarnih proizvodov; |
| --- | --- |

(e)

s tem pojasnilom pogodbenica uvoznica pogodbenico izvoznico obvesti o povezavi med svojimi domačimi ukrepi in izvoznimi pogoji za navedeni primarni proizvod ali kategorije primarnih proizvodov;

| (f) | pogodbenica izvoznica pogodbenici uvoznici objektivno dokaže, da so opredeljeni ukrepi enakovredni z uvoznimi pogoji za navedeni primarni proizvod ali kategorijo primarnih proizvodov; |
| --- | --- |

(f)

pogodbenica izvoznica pogodbenici uvoznici objektivno dokaže, da so opredeljeni ukrepi enakovredni z uvoznimi pogoji za navedeni primarni proizvod ali kategorijo primarnih proizvodov;

| (g) | pogodbenica uvoznica objektivno oceni dokazilo pogodbenice izvoznice o enakovrednosti; |
| --- | --- |

(g)

pogodbenica uvoznica objektivno oceni dokazilo pogodbenice izvoznice o enakovrednosti;

| (h) | pogodbenica uvoznica sklene, ali je enakovrednost dosežena ali ne; |
| --- | --- |

(h)

pogodbenica uvoznica sklene, ali je enakovrednost dosežena ali ne;

| (i) | pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici predloži izčrpno pojasnilo in dodatne podatke za določitev enakovrednosti in svojo odločitev, če pogodbenica izvoznica to zahteva. |
| --- | --- |

(i)

pogodbenica uvoznica pogodbenici izvoznici predloži izčrpno pojasnilo in dodatne podatke za določitev enakovrednosti in svojo odločitev, če pogodbenica izvoznica to zahteva.

4.   Dokazilo pogodbenice izvoznice o enakovrednosti ukrepov in ocena pogodbenice uvoznice o tem dokazilu:

| (a) | pogodbenica izvoznica objektivno dokaže enakovrednost za vsakega od opredeljenih ukrepov pogodbenice uvoznice, določenih v njenih uvoznih pogojih. Kadar je to ustrezno, se enakovrednost objektivno dokaže za vsak načrt ali program, ki ga pogodbenica uvoznica zahteva za odobritev uvoza (npr. program nadzora nad ostanki škodljivih snovi itd.); |
| --- | --- |

(a)

pogodbenica izvoznica objektivno dokaže enakovrednost za vsakega od opredeljenih ukrepov pogodbenice uvoznice, določenih v njenih uvoznih pogojih. Kadar je to ustrezno, se enakovrednost objektivno dokaže za vsak načrt ali program, ki ga pogodbenica uvoznica zahteva za odobritev uvoza (npr. program nadzora nad ostanki škodljivih snovi itd.);

| (b) | objektiven dokaz in ocena v tem kontekstu naj temeljita, kolikor je to mogoče, na:






  (i) | mednarodno priznanih standardih; in/ali |
| --- | --- | --- |

(b)

objektiven dokaz in ocena v tem kontekstu naj temeljita, kolikor je to mogoče, na:

(i)

mednarodno priznanih standardih; in/ali

| (ii) | standardih, ki temeljilo na ustreznih znanstvenih dokazih; in/ali |
| --- | --- |

(ii)

standardih, ki temeljilo na ustreznih znanstvenih dokazih; in/ali

| (iii) | oceni tveganja; in/ali |
| --- | --- |

(iii)

oceni tveganja; in/ali

| (iv) | dokumentih, poročilih in informacijah, povezani s preteklimi izkušnjami, ocenami in/ali |
| --- | --- |

(iv)

dokumentih, poročilih in informacijah, povezani s preteklimi izkušnjami, ocenami in/ali

| (v) | preverjanjih; ter |
| --- | --- |

(v)

preverjanjih; ter

| (vi) | pravnem statusu ali stopnji upravnega statusa ukrepov; ter |
| --- | --- |

(vi)

pravnem statusu ali stopnji upravnega statusa ukrepov; ter

| (vii) | stopnji izvajanja in izvrševanja, zlasti na podlagi:






  — | ustreznih izsledkov v programih spremljanja in nadzora, |
| --- | --- | --- |

(vii)

stopnji izvajanja in izvrševanja, zlasti na podlagi:

—

ustreznih izsledkov v programih spremljanja in nadzora,

| — | izsledkov inšpekcije pogodbenice izvoznice, |
| --- | --- |

—

izsledkov inšpekcije pogodbenice izvoznice,

| — | izsledkov analize s priznanimi analitskimi metodami, |
| --- | --- |

—

izsledkov analize s priznanimi analitskimi metodami,

| — | izsledkov preverjanj in uvoznih pregledov v državi uvoznici, |
| --- | --- |

—

izsledkov preverjanj in uvoznih pregledov v državi uvoznici,

| — | učinkovitosti pristojnih organov države izvoznice ter |
| --- | --- |

—

učinkovitosti pristojnih organov države izvoznice ter

| — | preteklih izkušenj. |
| --- | --- |

—

preteklih izkušenj.

5.   Sklep pogodbenice uvoznice

Postopek lahko vključuje inšpekcijski nadzor ali preverjanje.

Če pogodbenica uvoznica sprejme negativen sklep, pogodbenici izvoznici predloži podrobno in utemeljeno obrazložitev.

6.   Enakovrednost fitosanitarnih ukrepov v zvezi z rastlinami in rastlinskimi proizvodi temelji na pogojih iz člena 57(6) tega sporazuma.

---

PRILOGA IX

PREGLEDI OB UVOZU IN INŠPEKCIJSKE TAKSE

A.   Načela pregledov ob uvozu

Preglede ob uvozu sestavljajo pregledi dokumentacije, pregledi istovetnosti in fizični pregledi.

Kar zadeva živali in živalske izdelke, so fizični pregledi in njihova pogostost odvisni od stopnje tveganja, povezane s takim uvozom.

Pri izvajanju pregledov v zvezi z zdravjem rastlin pogodbenica uvoznica zagotovi, da se rastline, rastlinski proizvodi in drugo blago podrobno pregledajo na uradni osnovi, bodisi v celoti bodisi njihov reprezentativen vzorec, s čimer se zagotovi, da niso okužene s škodljivimi organizmi.

Če pregledi pokažejo neskladnost z ustreznimi standardi in/ali zahtevami, pogodbenica uvoznica sprejme ukrepe, sorazmerne z zadevnim tveganjem. Kadar je to mogoče, dobi uvoznik ali njegov predstavnik dostop do pošiljke in priložnost, da zagotovi vse pomembne informacije, s katerimi pogodbenici uvoznici pomaga pri končni odločitvi v zvezi s pošiljko. Takšna odločitev je sorazmerna s stopnjo tveganja, povezano s takim uvozom.

B.   Pogostost fizičnih pregledov

B.1.   Uvoz živali in živalskih izdelkov iz Gruzije v Evropsko unijo in iz Evropske unije v Gruzijo

| Vrsta mejne kontrole | Pogostost |
| --- | --- |
| 1. | Pregledi dokumentacije |

Vrsta mejne kontrole

Pogostost

1.

Pregledi dokumentacije

100 %

| 2. | Pregledi istovetnosti |
| --- | --- |

2.

Pregledi istovetnosti

100 %

| 3. | Fizični pregledi |
| --- | --- |

3.

Fizični pregledi

Žive živali 100 %

100 %

Proizvodi kategorije I

Sveže meso, vključno s klavničnimi proizvodi, in proizvodi iz mesa govedi, ovac, koz, prašičev in kopitarjev, določenih v Direktivi Sveta 64/433/EGS z dne 26. junija 1964 o zdravstvenih problemih za proizvodnjo in trženje svežega mesa, kakor je bila spremenjena

Ribji proizvodi v hermetično zaprti posodi, ki jim omogoča stabilnost pri sobni temperaturi, sveže in zamrznjene ribe ter sušeni in/ali soljeni ribiški proizvodi

Cela jajca

Mast in topljene masti

Živalska čreva

Valilna jajca

20 %

Proizvodi kategorije II

Perutnina in proizvodi iz perutnine

Zajčje meso, meso divjadi (prostoživeče/farmsko gojene) in njihovi proizvodi

Mleko in mlečni izdelki za prehrano ljudi

Jajčni proizvodi

Predelane živalske beljakovine za prehrano ljudi (100 % za prvih šest pošiljk v nepakiranem stanju – Direktiva Sveta št. 92/118/EGS z dne 17. decembra 1992 o zahtevah zdravstvenega varstva živali in javnozdravstvenega varstva, ki urejajo trgovino in uvoz v Skupnost za izdelke, ki niso predmet navedenih zahtev, določenih v posebnih pravilih Skupnosti iz Priloge A(I) Direktive Sveta 89/662/EGS, glede povzročiteljev bolezni pa v Direktivi Sveta 90/425/EGS, kakor je bila spremenjena)

Drugi ribiški proizvodi, razen tistih, ki so navedeni v Odločbi Komisije 2006/766/EGS z dne 6. novembra 2006 o določitvi seznamov tretjih držav in ozemelj, iz katerih je dovoljen uvoz školjk, iglokožcev, plaščarjev, morskih polžev in ribiških proizvodov (notificirano pod dokumentarno številko C(2006)5171), kakor je bila spremenjena

Školjke

Med

50 %

Proizvodi kategorije III

Seme

Zarodki

Gnoj

Mleko in mlečni izdelki (ne za prehrano ljudi)

Želatina

Žabji kraki in polži

Kosti in proizvodi iz kosti

Kože

Ščetine, volna, dlaka in perje

Rogovi, proizvodi iz rogov, kopita in proizvodi iz kopit

Čebelarski proizvodi

Lovske trofeje

Predelana hrana za hišne živali

Surovine za proizvodnjo hrane za hišne živali

Surovine, kri, proizvodi iz krvi, žleze in organi za farmacevtsko ali tehnično uporabo

Seno in slama

Povzročitelji bolezni

Predelane živalske beljakovine (pakirane)

Najmanj 1 %

Največ 10 %

Predelane živalske beljakovine, ne za prehrano ljudi (nepakirane)

100 % za prvih šest pošiljk v nepakiranem stanju (točki 10 in 11 poglavja II Priloge VII k Uredbi (ES) št. 1774/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. oktobra 2002 o določitvi zdravstvenih pravil za živalske stranske proizvode, ki niso namenjeni prehrani ljudi), kakor je bila spremenjena

B.2.   Uvoz neživalske hrane iz Gruzije v Evropsko unijo in iz Evropske unije v Gruzijo

| — | čili (Capsicum annuum), zdrobljen ali zmlet — ex 0904 20 90 |
| --- | --- |

—

čili (Capsicum annuum), zdrobljen ali zmlet — ex 0904 20 90

| — | proizvodi iz čilija (curry) — 0910 91 05 |
| --- | --- |

—

proizvodi iz čilija (curry) — 0910 91 05

| — | Curcuma longa (kurkuma) — 0910 30 00 |
| --- | --- |

—

Curcuma longa (kurkuma) — 0910 30 00

(hrana — posušene začimbe)

| — | rdeče palmovo olje — ex 1511 10 90 |
| --- | --- |

—

rdeče palmovo olje — ex 1511 10 90

10 % za barvila sudan

B.3.   Uvoz rastlin, rastlinskih proizvodov in drugega blaga v Evropsko unijo ali Gruzijo

Za rastline, rastlinske proizvode in drugo blago iz dela B Priloge V k Direktivi Sveta 2000/29/ES:

Pogodbenica uvoznica izvaja preglede, da preveri fitosanitarni status pošiljk.

Pogodbenici ocenita potrebnost pregledov ob uvozu v zvezi z zdravjem rastlin v dvostranski trgovini s primarnimi proizvodi iz zgornje priloge s poreklom iz držav nečlanic.

Za regulirane primarne proizvode, razen rastlin, rastlinske proizvode in drugo blago, določeno v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1756/2004 z dne 11. oktobra 2004 o določitvi podrobnih pogojev za zahtevane dokaze in merila za vrsto in stopnjo zmanjšanja pogostnosti zdravstvenih pregledov nekaterih rastlin, rastlinskih proizvodov ali drugih predmetov, navedenih v delu B Priloge V k Direktivi Sveta 2000/29/ES, se lahko določi zmanjšano število pregledov ob uvozu v zvezi z zdravjem rastlin.

---

PRILOGA X

CERTIFICIRANJE

A.   Načela certificiranja

Rastline in rastlinski proizvodi ter drugo blago

V zvezi s certificiranjem rastlin in rastlinskih proizvodov ter drugega blaga pristojni organi uporabljajo načela iz ustreznih Mednarodnih standardov za fitosanitarne ukrepe.

Živali in živalski proizvodi:

| 1. | Pristojni organi pogodbenic zagotovijo, da uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, zadovoljivo poznajo veterinarsko zakonodajo, kar zadeva živali ali živalske proizvode, za katere je treba izdati spričevalo, in so na splošno obveščeni o pravilih za sestavljanje in izdajanje spričeval in po potrebi o značaju in obsegu poizvedb, testov ali pregledov, ki naj bi se izvedli pred izdajo spričeval. |
| --- | --- |

1.

Pristojni organi pogodbenic zagotovijo, da uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, zadovoljivo poznajo veterinarsko zakonodajo, kar zadeva živali ali živalske proizvode, za katere je treba izdati spričevalo, in so na splošno obveščeni o pravilih za sestavljanje in izdajanje spričeval in po potrebi o značaju in obsegu poizvedb, testov ali pregledov, ki naj bi se izvedli pred izdajo spričeval.

| 2. | Uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, ne smejo potrditi podatkov, s katerimi niso seznanjeni ali ki jih ne morejo preveriti. |
| --- | --- |

2.

Uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, ne smejo potrditi podatkov, s katerimi niso seznanjeni ali ki jih ne morejo preveriti.

| 3. | Uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, ne smejo podpisovati praznih ali nepopolnih spričeval ali spričeval za živali ali živalske proizvode, ki jih niso pregledali ali ki niso več v njihovi pristojnosti. Kadar se spričevalo podpiše na podlagi drugega spričevala ali potrdila, mora imeti uradnik, pristojen za izdajo spričevala, pred podpisom na voljo navedeni dokument. |
| --- | --- |

3.

Uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, ne smejo podpisovati praznih ali nepopolnih spričeval ali spričeval za živali ali živalske proizvode, ki jih niso pregledali ali ki niso več v njihovi pristojnosti. Kadar se spričevalo podpiše na podlagi drugega spričevala ali potrdila, mora imeti uradnik, pristojen za izdajo spričevala, pred podpisom na voljo navedeni dokument.

| 4. | Uradnik, pristojen za izdajo spričevala, lahko potrdi podatke:






  (a) | ki jih je na podlagi odstavkov od 1,2 in 3 te priloge preverila druga oseba, ki jo je za to pooblastil pristojni organ in ki je delovala pod nazorom navedenega organa, če lahko uradnik, pristojen za izdajo spričeval, preveri točnost podatkov; ali |
| --- | --- | --- |

4.

Uradnik, pristojen za izdajo spričevala, lahko potrdi podatke:

(a)

ki jih je na podlagi odstavkov od 1,2 in 3 te priloge preverila druga oseba, ki jo je za to pooblastil pristojni organ in ki je delovala pod nazorom navedenega organa, če lahko uradnik, pristojen za izdajo spričeval, preveri točnost podatkov; ali

| (b) | ki so bili pridobljeni v okviru programov spremljanja v povezavi z uradno priznanimi sistemi zagotavljanja kakovosti ali prek sistema epidemiološkega nadzora, kadar je to odobreno po zadevni veterinarski zakonodaji. |
| --- | --- |

(b)

ki so bili pridobljeni v okviru programov spremljanja v povezavi z uradno priznanimi sistemi zagotavljanja kakovosti ali prek sistema epidemiološkega nadzora, kadar je to odobreno po zadevni veterinarski zakonodaji.

| 5. | Pristojni organi pogodbenic sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo integriteto certificiranja. Zlasti poskrbijo, da uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, ki jih imenujejo:






  (a) | imajo status, ki zagotavlja njihovo nepristranskost, in nimajo neposrednega komercialnega interesa za živali ali izdelke, za katere izdajajo spričevala, ali za obrate ali objekte, iz katerih ti izhajajo; ter |
| --- | --- | --- |

5.

Pristojni organi pogodbenic sprejmejo vse potrebne ukrepe, s katerimi zagotovijo integriteto certificiranja. Zlasti poskrbijo, da uradniki, pristojni za izdajanje spričeval, ki jih imenujejo:

(a)

imajo status, ki zagotavlja njihovo nepristranskost, in nimajo neposrednega komercialnega interesa za živali ali izdelke, za katere izdajajo spričevala, ali za obrate ali objekte, iz katerih ti izhajajo; ter

| (b) | se v celoti zavedajo pomena vsebine vsakega spričevala, ki ga podpišejo. |
| --- | --- |

(b)

se v celoti zavedajo pomena vsebine vsakega spričevala, ki ga podpišejo.

| 6. | Spričevala so sestavljena tako, da se določeno spričevalo nanaša na določeno pošiljko v jeziku, ki ga razume uradnik, pristojen za izdajo spričevala, in vsaj v enem od uradnih jezikov pogodbenice uvoznice, kakor je opredeljeno v delu C te priloge. |
| --- | --- |

6.

Spričevala so sestavljena tako, da se določeno spričevalo nanaša na določeno pošiljko v jeziku, ki ga razume uradnik, pristojen za izdajo spričevala, in vsaj v enem od uradnih jezikov pogodbenice uvoznice, kakor je opredeljeno v delu C te priloge.

| 7. | Vsak pristojni organ mora biti sposoben povezati spričevalo z ustreznim uradnikom, pristojnim za izdajanje spričeval, in zagotoviti, da je izvod vseh izdanih spričeval na voljo za obdobje, ki ga določi ta pristojni organ. |
| --- | --- |

7.

Vsak pristojni organ mora biti sposoben povezati spričevalo z ustreznim uradnikom, pristojnim za izdajanje spričeval, in zagotoviti, da je izvod vseh izdanih spričeval na voljo za obdobje, ki ga določi ta pristojni organ.

| 8. | Vsaka pogodbenica uvede preglede in nadzor, kakršni so potrebni za preprečevanje izdajanja ali uporabe lažnih ali zavajajočih spričeval, ki so dozdevno izdana za namene, določene v veterinarski zakonodaji. |
| --- | --- |

8.

Vsaka pogodbenica uvede preglede in nadzor, kakršni so potrebni za preprečevanje izdajanja ali uporabe lažnih ali zavajajočih spričeval, ki so dozdevno izdana za namene, določene v veterinarski zakonodaji.

| 9. | Brez poseganja v kakršne koli sodne postopke ali kazni pristojni organi izvajajo preiskave ali preglede in sprejemajo ustrezne ukrepe za kaznovanje vseh primerov lažnega ali zavajajočega izdajanja spričeval, na katere so opozorjeni. Med takimi ukrepi je lahko začasno suspendiranje uradnikov, ki so pristojni za izdajanje spričeval, do konca preiskave. Zlasti:






  (a) | če se med pregledi ugotovi, da je uradnik, pristojen za izdajanje spričeval, zavestno izdal lažno spričevalo, pristojni organ sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi v največji meri zagotovi, da zadevna oseba ne more ponoviti prekrška; |
| --- | --- | --- |

9.

Brez poseganja v kakršne koli sodne postopke ali kazni pristojni organi izvajajo preiskave ali preglede in sprejemajo ustrezne ukrepe za kaznovanje vseh primerov lažnega ali zavajajočega izdajanja spričeval, na katere so opozorjeni. Med takimi ukrepi je lahko začasno suspendiranje uradnikov, ki so pristojni za izdajanje spričeval, do konca preiskave. Zlasti:

(a)

če se med pregledi ugotovi, da je uradnik, pristojen za izdajanje spričeval, zavestno izdal lažno spričevalo, pristojni organ sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi v največji meri zagotovi, da zadevna oseba ne more ponoviti prekrška;

| (b) | če se med pregledi ugotovi, da je posameznik ali podjetje goljufivo uporabilo ali spremenilo uradno spričevalo, pristojni organ sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi v največji meri zagotovi, da posameznik ali podjetje ne more ponoviti prekrška. Taki ukrepi lahko vključujejo zavrnitev izdaje uradnega spričevala zadevni osebi ali podjetju. |
| --- | --- |

(b)

če se med pregledi ugotovi, da je posameznik ali podjetje goljufivo uporabilo ali spremenilo uradno spričevalo, pristojni organ sprejme vse potrebne ukrepe, s katerimi v največji meri zagotovi, da posameznik ali podjetje ne more ponoviti prekrška. Taki ukrepi lahko vključujejo zavrnitev izdaje uradnega spričevala zadevni osebi ali podjetju.

B.   Spričevalo iz člena 60(2)(a) tega sporazuma

Potrditev zdravstvene ustreznosti v spričevalu izraža status enakovrednosti zadevnega primarnega proizvoda. Potrditev zdravstvene ustreznosti navaja skladnost s proizvodnimi standardi pogodbenice izvoznice, ki jih je pogodbenica uvoznica priznala kot enakovredne.

C.   Uradni jeziki za izdajanje spričeval

1.   Uvoz v Evropsko unijo

Za rastline, rastlinske proizvode in drugo blago:

Spričevala so sestavljena v jeziku, ki ga razume uradnik, pristojen za izdajo spričevala, in vsaj v enem od uradnih jezikov pogodbenice uvoznice.

Za živali in živalske proizvode:

Zdravstveno spričevalo mora biti sestavljeno v vsaj enem od uradnih jezikov namembne države članice EU in v enem od uradnih jezikov države članice EU, v kateri se izvaja pregled pri uvozu iz člena 63 tega sporazuma. Vendar lahko država članica EU pristane na uporabo uradnega jezika Unije, ki ni njen uradni jezik.

2.   Uvoz v Gruzijo

Zdravstveno spričevalo mora biti sestavljeno v gruzijščini in vsaj enem od uradnih jezikov države članice EU, ki izdaja spričevalo.

---

PRILOGA XI

PRIBLIŽEVANJE ZAKONODAJE

PRILOGA XI-A

NAČELA ZA OCENJEVANJE NAPREDKA V PROCESU PRIBLIŽEVANJA ZA NAMEN PRIZNAVANJA ENAKOVREDNOSTI

DEL I

Postopno približevanje

1.   Splošna pravila

Gruzija postopoma približa svojo sanitarno in fitosanitarno zakonodajo ter zakonodajo s področja dobrega počutja živali zadevni zakonodaji Unije na podlagi seznama zakonodaje, ki jo je treba približati, iz navedenih področij. Ta seznam se razdeli na prednostna področja, ki so povezana z ukrepi, kakor je določeno v Prilogi IV tega sporazuma. V ta namen Gruzija opredeli svoja prednostna področja za trgovino.

Gruzija domače predpise približa pravnemu redu EU na enega od sledečih načinov:

| (a) | izvaja in izvršuje zadevne predpise iz pravnega reda EU, tako da sprejme dodatne domače predpise ali postopke; oziroma |
| --- | --- |

(a)

izvaja in izvršuje zadevne predpise iz pravnega reda EU, tako da sprejme dodatne domače predpise ali postopke; oziroma

| (b) | spremeni zadevne domače predpise ali postopke z namenom, da jih vključi v zadevne predpise pravnega reda EU. |
| --- | --- |

(b)

spremeni zadevne domače predpise ali postopke z namenom, da jih vključi v zadevne predpise pravnega reda EU.

V vsakem primeru Gruzija:

| (a) | odpravi vse zakone in druge predpise ter vse druge ukrepe, ki niso v skladu z domačo zakonodajo, ki je bila približana. |
| --- | --- |

(a)

odpravi vse zakone in druge predpise ter vse druge ukrepe, ki niso v skladu z domačo zakonodajo, ki je bila približana.

| (b) | zagotovi učinkovito izvajanje domače zakonodaje, ki je bila približana. |
| --- | --- |

(b)

zagotovi učinkovito izvajanje domače zakonodaje, ki je bila približana.

Gruzija takšno približevanje dokumentira v povezovalnih tabelah v skladu z modelom, v katerem zabeleži datum, na katerega začnejo veljati domači predpisi, in uradni list, v katerem so bila ta pravila objavljena. Model povezovalnie tabele za pripravo in ocenjevanje je določen v delu II te priloge. Če približevanje ni dokončano, ocenjevalci (1) pomanjkljivosti opišejo v stolpcu za pripombe.

Ne glede na opredeljeno prednostno področje Gruzija pripravi posebne povezovalne tabele, ki prikazujejo približevanje za drugo splošno in specifično zakonodajo, vključno s splošnimi pravili v zvezi z naslednjim:

| (a) | kontrolni sistemi:






  — | domači trg, |
| --- | --- | --- |

(a)

kontrolni sistemi:

—

domači trg,

| — | uvoz; |
| --- | --- |

—

uvoz;

| (b) | zdravstveno varstvo živali in dobro počutje živali:






  — | identifikacija in registracija živali ter registracija njihovega gibanja, |
| --- | --- | --- |

(b)

zdravstveno varstvo živali in dobro počutje živali:

—

identifikacija in registracija živali ter registracija njihovega gibanja,

| — | nadzorni ukrepi za bolezni živali, |
| --- | --- |

—

nadzorni ukrepi za bolezni živali,

| — | domača trgovina z živimi živalmi, semenom, jajčnimi celicami in zarodki, |
| --- | --- |

—

domača trgovina z živimi živalmi, semenom, jajčnimi celicami in zarodki,

| — | dobro počutje živali na kmetijah, med prevozom in zakolom; |
| --- | --- |

—

dobro počutje živali na kmetijah, med prevozom in zakolom;

| (c) | varnost hrane:






  — | dajanje na trg hrane in krmil, |
| --- | --- | --- |

(c)

varnost hrane:

—

dajanje na trg hrane in krmil,

| — | označevanje, predstavitev in oglaševanje hrane, vključno z navedbami o hranilni vrednosti in zdravstvenimi trditvami, |
| --- | --- |

—

označevanje, predstavitev in oglaševanje hrane, vključno z navedbami o hranilni vrednosti in zdravstvenimi trditvami,

| — | nadzor nad ostanki, |
| --- | --- |

—

nadzor nad ostanki,

| — | posebna pravila za krmila; |
| --- | --- |

—

posebna pravila za krmila;

| (d) | stranski živalski proizvodi; |
| --- | --- |

(d)

stranski živalski proizvodi;

| (e) | zdravje rastlin:






  — | škodljivi organizmi, |
| --- | --- | --- |

(e)

zdravje rastlin:

—

škodljivi organizmi,

| — | fitofarmacevtska sredstva; |
| --- | --- |

—

fitofarmacevtska sredstva;

| (f) | gensko spremenjenimi organizmi:






  — | izpuščeni v okolje, |
| --- | --- | --- |

(f)

gensko spremenjenimi organizmi:

—

izpuščeni v okolje,

| — | gensko spremenjena hrana in krmila. |
| --- | --- |

—

gensko spremenjena hrana in krmila.

DEL II

Ocenjevanje

1.   Postopek in metoda

Zakonodaja Gruzije o zdravstvenem varstvu živali in rastlin ter dobrem počutju živali, zajeta v poglavju 4 (Sanitarni in fitosanitarni ukrepi) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma se postopoma približa ustrezni zakonodaji Unije in se učinkovito izvaja (2).

Povezovalne tabele se pripravijo v skladu z modelom iz točke (2) te priloge za vsak posamezen akt, ki je bil približan, in se predložijo v angleškem jeziku v pregled ocenjevalcem.

Če je rezultat ocenjevanja za posamezen ukrep, skupino ukrepov, sistem, ki se uporablja za sektor, podsektor, primarni proizvod ali skupino primarnih proizvodov pozitiven, se uporabijo pogoji iz člena 57(4) tega sporazuma.

2.   Povezovalne tabele

2.1.   Pri pripravi povezovalnih tabel je treba upoštevati naslednje:

Akt EU je podlaga za pripravo povezovalne tabele. Zato se ob približevanju uporabi veljavna različica. Posebna pozornost se nameni natančnemu prevodu v nacionalni jezik, saj lahko netočen prevod privede do napačnega razumevanja, zlasti če se nanaša na področje uporabe zakonodaje (3).

2.2.   Model povezovalne tabele

Povezovalna tabela

MED

Naslov akta EU, vključene zadnje spremembe:

IN

Naslov nacionalnega akta

(objavljen v )

Datum objave:

Datum izvajanja:

| Zakonodaja EU | Nacionalna zakonodaja | Opombe
  (iz Gruzije) | Pripombe ocenjevalcev |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | |

Zakonodaja EU

Nacionalna zakonodaja

Opombe

(iz Gruzije)

Pripombe ocenjevalcev

Legenda:

| | Akt EU: njegovi členi, odstavki, pododstavki itd. morajo biti navedeni s celim naslovom in sklicem (4) v levem stolpcu povezovalne tabele. |
| --- | --- |

Akt EU: njegovi členi, odstavki, pododstavki itd. morajo biti navedeni s celim naslovom in sklicem (4) v levem stolpcu povezovalne tabele.

| | Nacionalna zakonodaja: določbe nacionalne zakonodaje, ki ustrezajo določbam Unije v levem stolpcu morajo biti navedene s celim imenom in sklicem. Njihova vsebina se podrobno opiše v drugem stolpcu. |
| --- | --- |

Nacionalna zakonodaja: določbe nacionalne zakonodaje, ki ustrezajo določbam Unije v levem stolpcu morajo biti navedene s celim imenom in sklicem. Njihova vsebina se podrobno opiše v drugem stolpcu.

| | Opombe iz Gruzije: v tem stolpcu Gruzija navede sklic ali druge določbe v zvezi s tem členom, odstavki, pododstavki itd., zlasti če besedilo določbe ni približano. Če besedilo ni bilo približano, se to obrazloži z ustrezno razlago. |
| --- | --- |

Opombe iz Gruzije: v tem stolpcu Gruzija navede sklic ali druge določbe v zvezi s tem členom, odstavki, pododstavki itd., zlasti če besedilo določbe ni približano. Če besedilo ni bilo približano, se to obrazloži z ustrezno razlago.

| | Pripombe ocenjevalca: če ocenjevalci menijo, da približanje ni doseženo, svojo oceno utemeljijo in v tem stolpcu opišejo zadevne pomanjkljivosti. |
| --- | --- |

Pripombe ocenjevalca: če ocenjevalci menijo, da približanje ni doseženo, svojo oceno utemeljijo in v tem stolpcu opišejo zadevne pomanjkljivosti.

---

(1)  Ocenjevalci so strokovnjaki, ki jih imenuje Evropska komisija.

(2)  Zato jo lahko podpirajo strokovnjaki držav članic EU ločeno ali v okviru programov za celovito vzpostavljanje institucij (twinning projekti, TAIEX, itd).

(3)  Za olajšanje procesa približevanja so na spletišču EUR-LEX na voljo prečiščene različice z nekaterih področij zakonodaje Unije pod:

http://eur-lex.europa.eu/RECH_menu.do?ihmlang=sl

(4)  Na primer, kot je navedeno na spletišču EUR-LEX pod:

http://eur-lex.europa.eu/RECH_menu.do?ihmlang=sl

PRILOGA XI-B

SEZNAM ZAKONODAJE EU, KI JO MORA GRUZIJA PRIBLIŽATI

Seznam zakonodaje, ki jo je treba približati, določen v členu 55(4) tega sporazuma, se predloži Gruziji v roku šestih mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma.

---

PRILOGA XII

STATUS ENAKOVREDNOSTI

---

PRILOGA XIII

PRIBLIŽEVANJE CARINSKE ZAKONODAJE

Carinska oznaka

Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti

Časovni razpored: približanje določbam zgoraj navedene uredbe, razen členov 1 do 3, prva alinea člena 8(1), členi 18, 19, člen 94(1), členi 97, 113, člen 117(c), členi 129, 163 do 165, 174, 179, 209, 210, 211, člen 215(4), členi 472 do 253, se izvede v štirih leti od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pogodbenici ponovno obravnavata približanje členom 84, 130–136, ki se nanašajo na postopek predelave pod carinskim nadzorom, pred iztekom časovnega okvira za približanje, kakor je navedeno zgoraj.

Približanje členom 173, 221(3) in 236(2) se izvede na načelu prizadevanja po najboljših močeh.

Skupen tranzit in enotna upravna listina

Konvencija z dne 20. maja 1987 o poenostavitvi formalnosti pri blagovni menjavi

Konvencija z dne 20. maja 1987 o skupnem tranzitnem postopku

Časovni razpored: Približanje določbam zgoraj navedenih konvencij, vključno z morebitnim pristopom Gruzije k tema konvencijama, se izvede v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Oprostitev plačila carine

Uredba Sveta (ES) št. 1186/2009 z dne 16. novembra 2009 o sistemu oprostitev carin v Skupnosti

Časovni razpored: približanje naslovoma I in II zgoraj navedene uredbe se izvede v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Varstvo pravic intelektualne lastnine

Uredba (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003

Časovni okvir: približanje določbam zgoraj navedene uredbe, razen člena 26, se izvede v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Obveznost približanja Uredbi št. 608/2013 sama po sebi ne pomeni obveznosti za Gruzijo, da uporabi ukrepe, kadar pravica intelektualne lastnine ni zaščitena v skladu z njenimi materialnimi zakoni in predpisi o intelektualni lastnini.

---

PRILOGA XIV

SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI Z USTANAVLJANJEM; SEZNAM OBVEZNOSTI V ZVEZI S ČEZMEJNIM OPRAVLJANJEM STORITEV; SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI S KLJUČNIM OSEBJEM, DIPLOMIRANIMI PRIPRAVNIKI IN PRODAJALCI POSLOVNIH STORITEV; SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI S POGODBENIMI PONUDNIKI STORITEV IN NEODVISNIMI STROKOVNJAKI

Unija

| 1. | Seznam pridržkov v zvezi z ustanavljanjem: Priloga XIV-A |
| --- | --- |

1.

Seznam pridržkov v zvezi z ustanavljanjem: Priloga XIV-A

| 2. | Seznam obveznosti v zvezi s čezmejnim opravljanjem storitev: Priloga XIV-B |
| --- | --- |

2.

Seznam obveznosti v zvezi s čezmejnim opravljanjem storitev: Priloga XIV-B

| 3. | Seznam pridržkov v zvezi s ključnim osebjem, diplomiranimi pripravniki in prodajalci poslovnih storitev: Priloga XIV-C |
| --- | --- |

3.

Seznam pridržkov v zvezi s ključnim osebjem, diplomiranimi pripravniki in prodajalci poslovnih storitev: Priloga XIV-C

| 4. | Seznam pridržkov v zvezi s pogodbenimi ponudniki storitev in neodvisnimi strokovnjaki: Priloga XIV-D |
| --- | --- |

4.

Seznam pridržkov v zvezi s pogodbenimi ponudniki storitev in neodvisnimi strokovnjaki: Priloga XIV-D

Gruzija

| 5. | Seznam pridržkov v zvezi z ustanavljanjem: Priloga XIV-E |
| --- | --- |

5.

Seznam pridržkov v zvezi z ustanavljanjem: Priloga XIV-E

| 6. | Seznam obveznosti v zvezi s čezmejnim opravljanjem storitev: Priloga XIV-F |
| --- | --- |

6.

Seznam obveznosti v zvezi s čezmejnim opravljanjem storitev: Priloga XIV-F

| 7. | Seznam pridržkov v zvezi s ključnim osebjem, diplomiranimi pripravniki in prodajalci poslovnih storitev: Priloga XIV-G |
| --- | --- |

7.

Seznam pridržkov v zvezi s ključnim osebjem, diplomiranimi pripravniki in prodajalci poslovnih storitev: Priloga XIV-G

| 8. | Seznam pridržkov v zvezi s pogodbenimi ponudniki storitev in neodvisnimi strokovnjaki: Priloga XIV-H
  Za namene prilog XIV-A, XIV-B, XIV-C in XIV-D se uporabljajo naslednje kratice:






  AT | Avstrija |
| --- | --- | --- |
| BE | Belgija |
| BG | Bolgarija |
| CY | Ciper |
| CZ | Češka |
| DE | Nemčija |
| DK | Danska |
| EU | Evropska Unija z vsemi državami članicami |
| ES | Španija |
| EE | Estonija |
| FI | Finska |
| FR | Francija |
| EL | Grčija |
| HR | Hrvaška |
| HU | Madžarska |
| IE | Irska |
| IT | Italija |
| LV | Latvija |
| LT | Litva |
| LU | Luksemburg |
| MT | Malta |
| NL | Nizozemska |
| PL | Poljska |
| PT | Portugalska |
| RO | Romunija |
| SK | Slovaška republika |
| SI | Slovenija |
| SE | Švedska |
| UK | Združeno kraljestvo |

8.

Seznam pridržkov v zvezi s pogodbenimi ponudniki storitev in neodvisnimi strokovnjaki: Priloga XIV-H

Za namene prilog XIV-A, XIV-B, XIV-C in XIV-D se uporabljajo naslednje kratice:

AT

Avstrija

BE

Belgija

BG

Bolgarija

CY

Ciper

CZ

Češka

DE

Nemčija

DK

Danska

EU

Evropska Unija z vsemi državami članicami

ES

Španija

EE

Estonija

FI

Finska

FR

Francija

EL

Grčija

HR

Hrvaška

HU

Madžarska

IE

Irska

IT

Italija

LV

Latvija

LT

Litva

LU

Luksemburg

MT

Malta

NL

Nizozemska

PL

Poljska

PT

Portugalska

RO

Romunija

SK

Slovaška republika

SI

Slovenija

SE

Švedska

UK

Združeno kraljestvo

Za namene prilog XIV-E, XIV-F, XIV-G in XIV-H se uporabljajo naslednje kratice:

| GE | Gruzija |
| --- | --- |

GE

Gruzija

PRILOGA XIV-A

SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI Z USTANAVLJANJEM (UNIJA)

| 1. | Na spodnjem seznamu pridržkov so navedene gospodarske dejavnosti, za katere veljajo pridržki v zvezi z nacionalno obravnavo ali obravnavo po načelu največjih ugodnosti s strani Unije v skladu s členom 79(2) tega sporazuma za gruzijske ustanove in podjetnike.
  Na seznamu so naslednji elementi:






  (a) | seznam horizontalnih pridržkov, ki veljajo za vse sektorje ali podsektorje; |
| --- | --- | --- |

1.

Na spodnjem seznamu pridržkov so navedene gospodarske dejavnosti, za katere veljajo pridržki v zvezi z nacionalno obravnavo ali obravnavo po načelu največjih ugodnosti s strani Unije v skladu s členom 79(2) tega sporazuma za gruzijske ustanove in podjetnike.

Na seznamu so naslednji elementi:

(a)

seznam horizontalnih pridržkov, ki veljajo za vse sektorje ali podsektorje;

| (b) | seznam pridržkov, specifičnih za sektorje ali podsektorje, z navedbo zadevnega sektorja ali podsektorja skupaj z veljavnimi pridržki. |
| --- | --- |

(b)

seznam pridržkov, specifičnih za sektorje ali podsektorje, z navedbo zadevnega sektorja ali podsektorja skupaj z veljavnimi pridržki.

Pridržek, ki ustreza dejavnosti, ki ni liberalizirana (brez obvez), se izrazi na naslednji način: „Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi“.

Kadar pridržek iz točke (a) ali (b) zajema le pridržke za posamezne države članice, prevzame država članica, ki med njimi ni navedena, obveznosti iz člena 79(2) tega sporazuma v zadevnem sektorju brez pridržkov (če pridržkov za posamezne države članice v določenem sektorju ni, to ne vpliva na horizontalne pridržke ali sektorske pridržke za vso Unijo, ki morda veljajo).

| 2. | Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici. |
| --- | --- |

2.

Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici.

| 3. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam. |
| --- | --- |

3.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.

| 4. | V skladu s členom 79 tega sporazuma nediskriminatorne zahteve, kot so pravna oblika ali obveznost pridobitve licenc ali dovoljenj, ki se brez razlikovanja uporabljajo za vse ponudnike, ki delujejo na ozemlju, na podlagi državljanstva, stalnega bivališča ali enakovrednega merila, niso navedena v tej prilogi, saj vanje ta sporazum ne posega. |
| --- | --- |

4.

V skladu s členom 79 tega sporazuma nediskriminatorne zahteve, kot so pravna oblika ali obveznost pridobitve licenc ali dovoljenj, ki se brez razlikovanja uporabljajo za vse ponudnike, ki delujejo na ozemlju, na podlagi državljanstva, stalnega bivališča ali enakovrednega merila, niso navedena v tej prilogi, saj vanje ta sporazum ne posega.

| 5. | Kadar Unija ohrani pridržke, ki kot pogoj za ponudbo storitev na njenem ozemlju zahtevajo, da ima ponudnik storitev državljanstvo, stalno prebivališče ali stalno prebiva na njenem ozemlju, se pridržek iz Priloge XIV-C k temu sporazumu, kolikor je to mogoče, uporablja kot pridržek glede ustanavljanja v skladu s to prilogo. |
| --- | --- |

5.

Kadar Unija ohrani pridržke, ki kot pogoj za ponudbo storitev na njenem ozemlju zahtevajo, da ima ponudnik storitev državljanstvo, stalno prebivališče ali stalno prebiva na njenem ozemlju, se pridržek iz Priloge XIV-C k temu sporazumu, kolikor je to mogoče, uporablja kot pridržek glede ustanavljanja v skladu s to prilogo.

Horizontalni pridržki

Javne službe

EU: Gospodarske dejavnosti, ki se obravnavajo kot storitve javnih služb na nacionalni ali lokalni ravni, so lahko predmet javnih monopolov ali izključnih pravic, dodeljenih zasebnim subjektom (1).

Vrste ustanavljanja

EU: Obravnava, priznana hčerinskim družbam (gruzijskih družb), ustanovljenim v skladu z zakonodajo države članice, ki imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v Uniji, ni razširjena na podružnice ali agencije, ki jih v državi članici ustanovijo gruzijske družbe. (2)

AT: Generalni direktorji podružnic pravnih oseb morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji; fizične osebe, ki so v pravni osebi ali podružnici odgovorne za upoštevanje avstrijskega zakona o trgovini, morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji.

EE: Vsaj polovica članov upravnega odbora ima stalno prebivališče v EU.

FI: Tuja oseba, ki trguje kot zasebni podjetnik, in vsaj en partner v družbi z neomejeno odgovornostjo ali eden komplementar komanditne družbe morajo imeti stalno prebivališče v Evropskem gospodarskem prostoru (EGP). Stalno prebivališče v EGP se zahteva v vseh sektorjih za vsaj enega rednega člana ali namestnika v svetu direktorjev in za generalnega direktorja; vendar se lahko določenim družbam odobrijo izjeme. Če namerava gruzijska organizacija poslovati ali trgovati tako, da ustanovi podružnico na Finskem, se zahteva dovoljenje za promet.

HU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za pridobitev državne lastnine.

IT: Za opravljanje industrijskih, komercialnih in obrtnih dejavnosti se lahko zahteva dovoljenje za bivanje.

PL: Gruzijski podjetniki lahko sprejmejo in izvajajo gospodarske dejavnosti le v obliki komanditne družbe, komanditne delniške družbe, družbe z omejeno odgovornostjo in delniške družbe (v primeru pravnih storitev pa le v obliki registriranih družb ali komanditnih družb).

RO: Samostojni upravljavec ali predsednik upravnega odbora ter polovica skupnega števila upravljavcev gospodarskih družb so romunski državljani, razen če je v pogodbi družbe ali njenih statutih določeno drugače. Večina revizorjev gospodarske družbe in njihovih namestnikov je romunskih državljanov.

SE: Tuja družba, ki na Švedskem ni ustanovila pravne osebe ali posluje s posredovanjem trgovskega zastopnika, izvaja svoje trgovinske posle prek podružnice, ki je registrirana na Švedskem in ima neodvisno vodstvo in ločeno knjigovodstvo. Generalni direktor podružnice in poddirektor, če je imenovan, morata imeti stalno prebivališče v EGP. Fizična oseba brez stalnega prebivališča v EGP, ki opravlja trgovinske posle na Švedskem, imenuje in registrira predstavnika s stalnim prebivališčem, ki je pristojen za poslovanje na Švedskem. Za poslovanje na Švedskem se vodi ločeno knjigovodstvo. Pristojni organ lahko v posameznih primerih odobri izjemo od zahtev glede ustanovitve podružnice in glede stalnega prebivališča. Za gradbene projekte, ki trajajo manj kot leto dni – ki jih izvaja družba ali fizična oseba s stalnim prebivališčem zunaj EGP – se ne zahteva ustanovitev podružnice ali imenovanje predstavnika s stalnim prebivališčem. Švedsko delniško družbo lahko ustanovi fizična oseba s stalnim prebivališčem v EGP, švedska pravna oseba ali pravna oseba, ki je ustanovljena v skladu z zakonodajo države EGP in ima v EGP registrirani sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto. Partnerska družba je lahko ustanovitelj, samo če imajo vsi lastniki družb z neomejeno odgovornostjo stalno prebivališče v EGP. Ustanovitelji s stalnim prebivališčem zunaj EGP lahko za dovoljenje zaprosijo pristojni organ. V delniških družbah in zadružnih gospodarskih združenjih morajo vsaj polovica članov v svetu direktorjev, vsaj polovica namestnikov v svetu, generalni direktor, poddirektor in vsaj ena oseba, pooblaščena za podpis družbe, če je imenovana, imeti stalno prebivališče v EGP. Pristojni organ lahko odobri izjeme od te zahteve. Če nihče od predstavnikov družbe nima stalnega prebivališča na Švedskem, mora svet imenovati in registrirati osebo s stalnim prebivališčem na Švedskem, ki je pooblaščena za sprejem storitev v imenu družbe. Za ustanavljanje vseh ostalih vrst pravnih oseb veljajo ustrezni pogoji.

SK: Gruzijska fizična oseba, ki se vnese v komercialni register kot oseba, pooblaščena za opravljanje poslovne dejavnosti v imenu podjetnika, mora predložiti dovoljenje za bivanje na Slovaškem.

Naložbe

ES: Za naložbe tujih vlad in oseb javnega prava v Španiji (to običajno vpliva ne samo na gospodarske interese, ampak tudi negospodarske interese države), ki se opravijo neposredno ali prek podjetij ali drugih oseb, ki so pod neposrednim ali posrednim nadzorom tujih vlad, je potrebno predhodno dovoljenje vlade.

BG: Tuji vlagatelji ne morejo sodelovati pri privatizaciji. Tuji vlagatelji in bolgarske pravne osebe z gruzijskim nadzornim deležem potrebujejo dovoljenje za:

| (a) | iskanje, razvoj ali pridobivanje naravnih virov iz teritorialnega morja, epikontinentalnega pasu ali izključne ekonomske cone ter |
| --- | --- |

(a)

iskanje, razvoj ali pridobivanje naravnih virov iz teritorialnega morja, epikontinentalnega pasu ali izključne ekonomske cone ter

| (b) | pridobitev nadzorne kapitalske udeležbe v družbah, ki se ukvarjajo s katero koli dejavnostjo iz točke a). |
| --- | --- |

(b)

pridobitev nadzorne kapitalske udeležbe v družbah, ki se ukvarjajo s katero koli dejavnostjo iz točke a).

FR: Za gruzijske nakupe, ki presegajo 33,33 % delnic ali glasovalnih pravic v obstoječih francoskih podjetjih ali 20 % v francoskih podjetjih, ki kotirajo na borzi, veljajo naslednji predpisi:

| — | naložbe, manjše od 7,6 milijona EUR, v francoskih podjetjih s prihodkom, ki ne presega 76 milijonov EUR, postanejo neomejene 15 dni po predhodni priglasitvi in potrditvi, da so navedeni zneski resnični; |
| --- | --- |

—

naložbe, manjše od 7,6 milijona EUR, v francoskih podjetjih s prihodkom, ki ne presega 76 milijonov EUR, postanejo neomejene 15 dni po predhodni priglasitvi in potrditvi, da so navedeni zneski resnični;

| — | po enem mesecu od predhodnega obvestila se dovoljenje za druge naložbe izda samodejno, razen če minister za gospodarstvo v izjemnih okoliščinah ne izkoristi svoje pravice, da naložbo odloži. |
| --- | --- |

—

po enem mesecu od predhodnega obvestila se dovoljenje za druge naložbe izda samodejno, razen če minister za gospodarstvo v izjemnih okoliščinah ne izkoristi svoje pravice, da naložbo odloži.

Tuja udeležba v na novo lastninjenih družbah se lahko omeji na različne zneske javno ponujenega lastniškega kapitala, pri čemer te zneske določi francoska vlada za vsak primer posebej. V nekaterih komercialnih, industrijskih ali obrtnih dejavnostih je za ustanovitev potrebno posebno dovoljenje, če generalni direktor nima dovoljenja za bivanje.

HU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za gruzijsko udeležbo v na novo lastninjenih družbah.

IT: Vlada lahko izvaja nekatera posebna pooblastila v podjetjih, ki delujejo na področju obrambe in nacionalne varnosti (v zvezi z vsemi pravnimi osebami, ki izvajajo dejavnosti, za katere se šteje, da so strateškega pomena na področju obrambe in nacionalne varnosti), ter nekatere dejavnosti strateškega pomena na področju energetike, prevoza in komunikacij.

PL: Tujci (tuja fizična ali pravna oseba) morajo za neposredni ali posredni nakup nepremičnin pridobiti dovoljenje. Brez obvez v zvezi s pridobitvijo državne lastnine, tj. predpisi o postopku privatizacije.

Nepremičnine

Za pridobitev zemljišča in nepremičnin veljajo naslednje omejitve (3):

AT: Tuje fizične in pravne osebe potrebujejo za pridobitev in nakup ter oddajanje nepremičnin dovoljenje pristojnih regionalnih organov („Länder“), ki presodijo, ali to vpliva na pomembne gospodarske, socialne ali kulturne interese.

BG: Tuje fizične in pravne osebe (tudi prek podružnice) ne morejo pridobiti lastništva na zemljišču. Bolgarske pravne osebe s tujo udeležbo ne morejo pridobiti lastništva na kmetijskem zemljišču. Tuje pravne osebe in tuji državljani s stalnim prebivališčem v tujini lahko pridobijo lastništvo zgradb in omejene lastninske pravice (pravico do uporabe, pravico do gradnje, pravico do postavitve nadgradnje in služnostno pravico) na nepremičninah.

CZ: Kmetijska zemljišča in gozdove lahko pridobijo le tuje fizične osebe s stalnim prebivališčem v Češki republiki in podjetja s pravno osebnostjo s stalnim prebivališčem v Češki republiki. Za kmetijska zemljišča in gozdove v državni lasti veljajo posebna pravila. Kmetijska zemljišča v državni lasti lahko pridobijo le češki državljani, občine in javne univerze (za usposabljanje in raziskave). Pravne osebe (ne glede na obliko ali kraj stalnega prebivališča) lahko kmetijska zemljišča v državni lasti kupijo od države samo, če je zgradba, katere lastniki so, že zgrajena na tem zemljišču ali je to zemljišče nujno potrebno za uporabo te zgradbe. Samo občine in javne univerze lahko kupijo gozdove v državni lasti.

CY: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi.

DK: Omejitve pri nakupu nepremičnin za fizične in pravne osebe, ki tu nimajo stalnega prebivališča. Omejitve pri nakupu kmetijskih zemljišč za fizične in pravne osebe.

HU: Ob upoštevanju izjem, vključenih v zakonodajo o ornih zemljiščih, tuje fizične in pravne osebe ne smejo pridobiti ornih zemljišč. Tujci morajo pri nakupu nepremičnin dobiti dovoljenje agencije državne javne uprave, pristojne glede na lokacijo nepremičnine.

EL: V skladu z zakonom št. 1892/90 je za pridobitev zemljišč na obmejnih območjih potrebno dovoljenje Ministrstva za obrambo. Dovoljenje za neposredne naložbe se v skladu z upravno prakso izda brez težav.

HR: Brez obvez v zvezi s pridobitvijo nepremičnin za ponudnike storitev, ki niso ustanovljeni in registrirani na Hrvaškem. Pridobitev nepremičnin, ki so potrebne za opravljanje storitev družb, ustanovljenih in registriranih na Hrvaškem kot pravne osebe, je dovoljena. Za pridobitev nepremičnin, ki so potrebne za opravljanje storitev podružnic, je potrebno soglasje ministrstva za pravosodje. Tuje pravne ali fizične osebe ne morejo pridobiti kmetijskih zemljišč.

IE: Domače ali tuje družbe ali tuji državljani potrebujejo predhodno pisno dovoljenje komisije za zemljišča za pridobitev kakršnih koli koristi iz zemljiške posesti na Irskem. Kadar se takšno zemljišče uporablja za industrijske namene (razen za kmetijstvo), se ta zahteva ob predložitvi potrdila, ki ga v ta namen izda minister za podjetništvo, trgovino in zaposlovanje, opusti. Ta zakon ne velja za mestna zemljišča.

IT: Za nakup nepremičnin s strani tujih fizične in pravnih oseb velja pogoj o vzajemnosti.

LT: Tuje fizične in pravne osebe lahko pridobijo lastništvo na zemljišču, notranjih vodah in gozdovih, če izpolnjujejo merila evropske in transatlantske integracije. Postopek, pogoje in omejitve za pridobitev parcel določa ustavno pravo.

LV: Omejitve pri pridobitvi zemljišč na podeželju in zemljišč v mestih ali urbanih območjih; čas najema zemljišča ne presega dovoljenih 99 let.

PL: Za neposredno ali posredno pridobitev nepremičnin je potrebno dovoljenje. Minister za notranje zadeve s soglasjem ministra za nacionalno obrambo, v primeru kmetijske nepremičnine pa tudi s soglasjem ministra za kmetijstvo in razvoj podeželja, izda dovoljenje z upravnim sklepom.

RO: Fizične osebe brez romunskega državljanstva in prebivališča v Romuniji ter pravne osebe brez romunske državne pripadnosti in sedeža v Romuniji ne morejo pridobiti lastništva na parcelah s posli, sklenjenimi med živimi.

SI: Podružnice, ki jih v Sloveniji ustanovijo tuje osebe, lahko pridobijo le tiste nepremičnine, razen zemljišč, ki so potrebne za izvajanje gospodarskih dejavnosti, za katere so ustanovljene.

SK: Tuje pravne ali fizične osebe ne morejo pridobiti kmetijskih zemljišč in gozdov. Za nekatere druge kategorije nepremičnin veljajo posebna pravila. Tuje osebe lahko nepremičnine pridobijo prek ustanavljanja slovaških pravnih oseb ali udeležbe v skupnih podjetjih. Tuje osebe morajo za pridobitev zemljišča pridobiti dovoljenje (za načina 3 in 4).

Sektorski pridržki

A.   Kmetijstvo, lov, gozdarstvo in sečnja

FR: Družbe, ki niso iz EU, potrebujejo dovoljenje za ustanavljanje kmetijskih podjetij,podjetniki, ki niso iz EU, pa dovoljenje za nakup vinogradov.

AT, HU, MT, RO: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu največjih ugodnosti za kmetijske dejavnosti.

CY: Dovoljeni delež vlagateljev je največ 49 %.

IE: Rezidenti Gruzije potrebujejo dovoljenje za ustanavljanje podjetij v industriji mletja moke.

BG: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu največjih ugodnosti za dejavnosti sečnje.

B.   Ribištvo in gojenje vodnih organizmov

EU: Dostop do bioloških virov in ribolovnih območij v morskih vodah, ki so pod suverenostjo ali pristojnostjo držav članic, ter njihova uporaba se lahko omejita na ribiške ladje, ki plujejo pod zastavo države članice EU, razen če ni drugače določeno.

SE: Ladja se šteje za švedsko in lahko plove pod švedsko zastavo, če je v lasti več kot polovice švedskih državljanov ali pravnih oseb. Vlada lahko tujim plovilom dovoli, da plujejo pod švedsko zastavo, če je njihovo obratovanje pod švedskim nadzorom ali ima lastnik stalno prebivališče na Švedskem. Plovila, ki so v 50-odstotni lasti državljanov EGP ali družb, ki imajo registrirani sedež, glavno upravo ali glavno poslovno enoto v EGP in katerih obratovanje je pod nadzorom iz Švedske, se prav tako lahko vpišejo v švedski register. Profesionalno ribiško dovoljenje, ki je potrebno za profesionalni ribolov, se podeli le, če je ribolov povezan s švedsko ribiško industrijo. Povezava je lahko na primer iztovor polovice ulova (kot vrednost) v koledarskem letu Švedski, polovica izplutij na ribolovno potovanje iz švedskega pristanišča ali stalno prebivališče na Švedskem za polovico ribičev v floti. Za plovila, daljša od pet metrov, je potrebno dovoljenje za plovilo, skupaj s profesionalnim ribiškim dovoljenjem. Dovoljenje se podeli, če je plovilo med drugim registrirano v nacionalnem registru in ima pravo gospodarsko povezavo s Švedsko.

UK: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za nakup plovil, ki plujejo pod zastavo Združenega kraljestva, razen če je naložba vsaj v 75-odstotni lasti britanskih državljanov in/ali družb, ki so vsaj v 75-odstotni lasti britanskih državljanov, v vseh primerih s stalnim bivališčem v Združenem kraljestvu. Plovila morajo biti upravljana, vodena in nadzorovana v Združenem kraljestvu.

C.   Rudarstvo

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za pravne osebe, ki so pod nadzorom (4) fizičnih ali pravnih oseb iz države nečlanice EU, iz katere EU uvozi več kot 5 % celotnega uvoza nafte ali zemeljskega plina. Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za neposredno širjenje poslovne mreže (potrebna je registracija).

D.   Proizvodnja

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za pravne osebe, ki so pod nadzorom (5) fizičnih ali pravnih oseb iz države nečlanice EU, iz katere EU uvozi več kot 5 % celotnega uvoza nafte ali zemeljskega plina. Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za neposredno širjenje poslovne mreže (potrebna je registracija).

HR: Zahteva glede stalnega prebivališča za objavo, tiskanje in razmnoževanje posnetih nosilcev zapisa.

IT: Lastniki založniških hiš in tiskarn in založniki morajo biti državljani države članice. Družbe morajo imeti svoj sedež v državi članici.

SE: Lastniki revij, natisnjenih in objavljenih na Švedskem, ki so fizične osebe, morajo imeti stalno prebivališče na Švedskem ali biti državljani EGP. Lastniki takšnih revij, ki so pravne osebe, morajo imeti sedež v EGP. Revije, ki so natisnjene in objavljene na Švedskem, in tehnični posnetki morajo imeti odgovornega urednika, ki mora imeti stalno prebivališče na Švedskem.

Za proizvodnjo, prenos in distribucijo električne energije, plina, pare in tople vode (6) za lastne potrebe (razen proizvodnje jedrske energije)

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za proizvodnjo električne energije, prenos in distribucijo električne energije za lastne potrebe ter proizvodnjo plina in distribucijo plinastih goriv.

Za proizvodnjo, prenos in distribucijo pare in tople vode

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za pravne osebe, ki so pod nadzorom (7) fizičnih ali pravnih oseb iz države nečlanice EU, iz katere Evropska unija uvozi več kot 5 % celotnega uvoza nafte, električne energije ali zemeljskega plina. Brez obvez za neposredno širjenje poslovne mreže (potrebna je registracija).

FI: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za proizvodnjo, prenos in distribucijo pare in tople vode.

1.   Poslovne storitve

Strokovne storitve

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za pravno svetovanje ter pravno dokumentiranje in certificiranje, ki jih opravljajo pravni strokovnjaki kot nosilci javnih funkcij, na primer notarji, „huissiers de justice“ ali drugi „officiers publics et ministériels“, ter za storitve sodnih izvršiteljev, ki so imenovani z uradnim aktom vlade.

EU: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za opravljanje odvetniškega poklica z domačo zakonodajo (pravnim redom EU in nacionalno zakonodajo), velja pogoj glede državljanstva in/ali stalnega bivališča.

AT: V zvezi s pravnimi storitvami kapitalska udeležba in deleži tujih odvetnikov (ki morajo biti v domači državi popolnoma usposobljeni) v poslovnih rezultatih katere koli odvetniške družbe ne smejo presegati 25 %. Ti odvetniki ne smejo imeti odločilnega vpliva pri odločanju. Tuji manjšinski vlagatelji ali njihovo usposobljeno osebje lahko zagotavljajo pravne storitve le v zvezi z mednarodnim javnim pravom in pravom jurisdikcije, v kateri so usposobljeni za opravljanje poklica odvetnika; za zagotavljanje pravnih storitev v zvezi z domačo zakonodajo (pravnim redom EU in nacionalno zakonodajo), vključno z zastopanjem pred sodišči, pa morajo biti polnopravni člani odvetniške zbornice, za katero velja pogoj glede državljanstva.

V zvezi z računovodskimi, knjigovodskimi in revizijskimi storitvami ter davčnim svetovanjem, kapitalsko udeležbo in glasovalnimi pravicami oseb, ki smejo opravljati poklic v skladu s tujim pravom, ne smejo presegati 25 %.

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zdravstvene (razen za zobozdravstvene storitve ter storitve psihologov in psihoterapevtov) in veterinarske storitve.

BG: V zvezi s pravnimi storitvami so nekatere pravne oblike („advokatsko sadrujue“ in „advokatsko drujestvo“) namenjene samo odvetnikom, ki so polnopravni člani odvetniške zbornice Republike Bolgarije. Za mediacijo se zahteva stalno prebivališče. Za davčne storitve EU velja pogoj glede državljanstva. V zvezi z arhitekturnimi storitvami, urbanističnim in krajinskim načrtovanjem, inženirskimi storitvami in integriranimi inženirskimi storitvami lahko tuje fizične in pravne osebe s priznano licenco za načrtovanje v skladu s svojo nacionalno zakonodajo neodvisno nadzorujejo ali načrtujejo dela v Bolgariji, šele ko zmagajo na natečaju in ko so izbrane kot izvajalci v skladu s pogoji in postopkom, kot določa zakon o javnem naročanju; pri projektih, ki so pomembni za državo ali regijo, morajo gruzijski podjetniki delovati kot partnerji ali podizvajalci lokalnih podjetnikov. Za storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture velja pogoj glede državljanstva. Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za babiške storitve, storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in paramedicinskega osebja.

DK: Tuji revizorji potrebujejo dovoljenje danskega organa za podjetništvo, da lahko sklenejo partnerstvo z danskimi pooblaščenimi računovodji.

FI: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za javno ali zasebno financirane zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva (tj. zdravstvene storitve, vključno s psihologi, ter zobozdravstvene storitve, babiške storitve, fizioterapevti in paramedicinsko osebje).

FI: V zvezi z revizijskimi storitvami velja zahteva glede stalnega prebivališča za najmanj enega od revizorjev v finski družbi z omejeno odgovornostjo.

FR: V zvezi s pravnimi storitvami so nekatere pravne oblike („association d'avocats“ in „société en participation d'avocat“) namenjene samo odvetnikom, ki so polnopravni člani francoske odvetniške zbornice. V zvezi z arhitekturnimi storitvami, zdravstvenimi (vključno s storitvami psihologov) in zobozdravstvenimi storitvami, babiškimi storitvami, storitvami fizioterapevtov in paramedicinskega osebja imajo tuji podjetniki dostop le do pravnih oblik „société d'exercice libéral“ (sociétés anonymes, sociétés à responsabilité limitée ali sociétés en commandite par actions) in „société civile professionnelle“. Pogoj glede državljanstva in vzajemnosti velja za veterinarske storitve.

EL: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zobotehnike. Za pridobitev licence za opravljanje storitev zakonitih revizorjev in veterinarskih storitev se zahteva državljanstvo EU.

ES: Za zakonite revizorje in odvetnike za intelektualno lastnino velja pogoj glede državljanstva EU.

HR: Brez obvez, razen za svetovanje na področju prava matične države, tujega in mednarodnega prava. Stranke lahko pred sodišči zastopajo le člani hrvaške odvetniške zbornice (hrvaški naziv „odvjetnici“). Za članstvo v odvetniški zbornici se zahteva državljanstvo. V postopkih, ki vključujejo mednarodne elemente, lahko stranke pred arbitražnimi sodišči – ad hoc sodišči – zastopajo odvetniki, ki so člani odvetniških zbornic drugih držav.

Za opravljanje revizijskih storitev se zahteva licenca. Fizične in pravne osebe lahko opravljajo arhitekturne in inženirske storitve po odobritvi hrvaške zbornice arhitektov oziroma hrvaške zbornice inženirjev.

HU: Za ustanavljanje je potrebno partnerstvo z madžarskim odvetnikom („ügyvéd“) ali odvetniško pisarno („ügyvédi iroda“) ali predstavništvom. Pogoj glede stalnega prebivališča za nedržavljane EGP za opravljanje veterinarskih storitev.

LV: V gospodarski družbi zapriseženih revizorjev je več kot 50 % kapitalskih deležev z glasovalnimi pravicami v lasti zapriseženih revizorjev ali gospodarskih družb zapriseženih revizorjev iz EU ali EGP.

LT: V zvezi z revizijskimi storitvami mora najmanj tri četrtine delnic revizorske družbe pripadati revizorjem ali revizijskim družbam iz EU ali EGP.

PL: Odvetnikom iz EU so na voljo tudi druge pravne oblike, tuji odvetniki pa imajo dostop le do pravnih oblik registriranih družb ali komanditnih družb. Za opravljanje veterinarskih storitev se zahteva državljanstvo EU.

SK: Za opravljanje arhitekturnih in inženirskih storitev ter veterinarskih storitev se zahteva stalno prebivališče.

SE: Za pravne storitve, za članstvo v odvetniški pisarni, potrebno le za uporabo švedskega naziva „advokat“, velja zahteva glede stalnega bivališča. Pogoj glede stalnega prebivališča za likvidacijske upravitelje. Pristojni organ lahko odobri izjemo od te zahteve. Zahteve glede EGP so povezane z imenovanjem organa za potrjevanje gospodarskega načrta. Zahteva glede stalnega prebivališča v EGP za revizorske storitve.

Raziskovalne in razvojne storitve

EU: Za javno financirane raziskovalne in razvojne storitve se lahko izključne pravice in/ali dovoljenja dodelijo le državljanom EU in pravnim osebam iz EU s sedežem v EU.

Dajanje v najem brez upravljavcev

A.   V zvezi z ladjami:

LT: Ladje morajo biti v lasti litovskih fizičnih oseb ali družb s sedežem v Litvi.

SE: V primeru gruzijskih lastniških deležev pri ladjah je za plutje pod švedsko zastavo potrebno dokazilo o prevladujočem švedskem deležu.

B.   V zvezi z zrakoplovi

EU: V zvezi z dajanjem zrakoplova v najem, čeprav se lahko odobrijo izjeme za pogodbe o kratkoročnem najemu, morajo biti zrakoplovi v lasti fizičnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede državljanstva, ali pravnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede lastništva kapitala in nadzora (vključno z državljanstvom direktorjev).

Druge poslovne storitve

EU, razen HU in SE: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu, drugih trgovskih ali industrijskih delavcev, osebja za bolniško nego in drugega osebja. Zahteva se stalno prebivališče in tržna prisotnost, obstajajo pa lahko tudi pogoji glede državljanstva.

EU, razen BE, DK, EL, ES, FR, HU, IE, IT, LU, NL, SE in UK: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča za storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile.

EU, razen AT in SE: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za preiskovalne storitve. Zahteva se stalno prebivališče in tržna prisotnost, obstajajo pa lahko tudi pogoji glede državljanstva.

AT: V zvezi s storitvami za zaposlovanje in agencijami za najem delovne sile se lahko dovoljenje dodeli le pravnim osebam s sedežem v EGP, člani upravnega odbora ali družbeniki/delničarji, ki smejo zastopati pravno osebo, pa morajo biti državljani EGP in imeti stalno prebivališče v EGP.

BE: Družba s sedežem zunaj EGS mora dokazati, da v državi porekla zagotavlja storitve za zaposlovanje. V zvezi z varnostnimi storitvami morajo imeti vodstveni delavci državljanstvo EU in stalno prebivališče v EU.

BG: Za dejavnosti na področju fotografiranja iz zraka, za geodezijo, katastrske izmere in kartografijo se zahteva državljanstvo. Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile, storitve za zaposlovanje; storitve zagotavljanja delovne sile na področju pisarniških del; preiskovalne storitve; varnostne storitve; tehnično preizkušanje in analiziranje; storitve po pogodbi za popravilo in razgradnjo opreme na naftnih in plinskih poljih. Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za uradno prevajanje in tolmačenje.

DE: Pogoj glede državljanstva za zaprisežene tolmače.

DK: V zvezi z varnostnimi storitvami velja za večino članov sveta in za vodstvene delavce pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča. Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zagotavljanje varnostnih storitev na letališčih.

EE: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za varnostne storitve. Za zaprisežene tolmače se zahteva državljanstvo EU.

FI: Za pooblaščene prevajalce se zahteva stalno prebivališče v EGP.

FR: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za podeljevanje pravic na področju storitev za zaposlovanje.

FR: Tuji podjetniki morajo imeti posebno dovoljenje za storitve iskanja in raziskovanja za znanstvene in tehnične svetovalne storitve.

HR: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve za zaposlovanje; poizvedovalne in varnostne storitve.

IT: Pogoj glede italijanskega ali evropskega državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča za pridobitev potrebnega dovoljenja za opravljanje storitev varovanja. Lastniki založniških hiš in tiskarn in založniki morajo biti državljani države članice. Družbe morajo imeti svoj sedež v državi članici. Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu največjih ugodnosti za zbiranje terjatev in izterjava računov ter ocenjevanje kreditne sposobnosti.

LV: V zvezi s preiskovalnimi storitvami lahko licenco dobijo le detektivske družbe, katerih vodja in vse osebe, zaposlene v upravi te družbe, so državljani EU ali EGP. V zvezi z varnostnimi storitvami morajo imeti za pridobitev dovoljenja vsaj pol lastniškega deleža v lasti fizične ali pravne osebe iz EU ali EGP.

LT: Dejavnost varnostnih storitev lahko opravljajo le osebe z državljanstvom države članice EGS ali države članice Nata.

PL: V zvezi s preiskovalnimi storitvami se profesionalna licenca lahko dodeli osebi s poljskim državljanstvom ali državljanu druge države članice, EGP ali Švice. V zvezi z varnostnimi storitvami se profesionalna licenca lahko dodeli le osebi s poljskim državljanstvom ali državljanu druge države članice, EGP ali Švice. Za zaprisežene tolmače se zahteva pogoj glede državljanstva EU. Pogoj glede poljskega državljanstva za zagotovitev storitev fotografiranja iz zraka in za glavnega urednika časopisov in dnevnikov.

PT: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za preiskovalne storitve. Pogoj glede državljanstva EU za podjetnike, da se zagotovita zbiranje terjatev in izterjava računov ter ocenjevanje kreditne sposobnosti. Zahteva glede državljanstva za specializirano osebje na področju varnostnih storitev.

SE: Zahteva glede stalnega prebivališča za založnike ter lastnike založniških hiš in tiskarn. Samo ljudstvo Sami ima lahko v lasti in vzreja severno jelenjad.

SK: V zvezi s preiskovalnimi storitvami ter varnostnimi storitvami se lahko dovoljenja dodelijo le, če ni nobenega varnostnega tveganja in če so vsi vodstveni delavci državljani EU, EGP ali Švice.

4.   Distribucijske storitve

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za distribucijo orožja, streliva in eksplozivov.

EU: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča velja v nekaterih državah za upravljanje lekarne in za prodajalce tobačnih izdelkov.

FR: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za podeljevanje izključnih pravic na področju maloprodaje tobaka.

FI: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za distribucijo alkoholnih pijač in farmacevtskih izdelkov.

AT: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za distribucijo farmacevtskih izdelkov.

BG: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za distribucijo alkoholnih pijač, kemičnih izdelkov, tobaka in tobačnih izdelkov, farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov; orožja, streliva in vojaške opreme; nafte in naftnih derivatov, plina, plemenitih kovin, dragih kamnov.

DE: Samo fizične osebe lahko javnosti zagotavljajo maloprodajne storitve farmacevtskih izdelkov in posebnega medicinskega blaga. Za pridobitev farmacevtske licence in/ali za odprtje lekarne za maloprodajo farmacevtskih izdelkov in posebnega medicinskega blaga javnosti se zahteva državljanstvo. Državljani drugih držav ali osebe, ki niso opravile nemškega lekarniškega izpita, lahko pridobijo samo licenco za prevzem lekarne, kar je že obstajalo v prejšnjih treh letih.

HR: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za distribucijo tobačnih izdelkov.

6.   Okoljske storitve

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zagotavljanje storitev, povezanih z zbiranjem, prečiščevanjem in distribucijo vode za uporabnike v gospodinjstvih in industriji, za komercialne in druge uporabnike, vključno z zagotavljanjem pitne vode in gospodarjenjem z vodami.

7.   Finančne storitve (8)

EU: Samo podjetja z registriranim sedežem v EU lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov. Za upravljanje skupnih investicijskih skladov in investicijskih družb je treba ustanoviti specializirano družbo za upravljanje s sedežem in registriranim sedežem v isti državi članici.

AT: Dovoljenje za podružnice tujih zavarovalnic se zavrne, če tuja zavarovalnica nima pravne oblike, ki je ustrezna ali primerljiva z delniško družbo ali vzajemnim zavarovalnim združenjem. Vodstvo podružnice morata sestavljati dve fizični osebi s stalnim prebivališčem v Avstriji.

BG: Pokojninsko zavarovanje se izvaja z udeležbo v ustanovljenih pokojninskih zavarovalniških družbah. Predsednik upravnega odbora in predsednik nadzornega sveta morata imeti stalno prebivališče v Bolgariji. Tuji zavarovatelj mora imeti pred ustanovitvijo podružnice ali agencije, ki bi zagotavljala nekatere razrede zavarovanja, dovoljenje za delovanje v istem razredu zavarovanja v svoji državi izvora.

CY: Samo člani (borzni posredniki) ciprske borze lahko opravljajo storitve, ki se nanašajo na posredništvo vrednostnih papirjev na Cipru. Borznoposredniško podjetje je lahko registrirano kot član ciprske borze, če je bilo ustanovljeno in registrirano v skladu s ciprskim zakonom o gospodarskih družbah (brez podružnic).

EL: Pravica do ustanavljanja ne vključuje ustanavljanja predstavništev ali druge stalne navzočnosti zavarovalnic, razen če so taka podjetja ustanovljena kot agencije, podružnice ali sedeži.

ES: Tuji zavarovatelj mora imeti pred ustanovitvijo podružnice ali agencije, ki bi zagotavljala nekatere razrede zavarovanja, dovoljenje za delovanje v istem razredu zavarovanja v svoji državi izvora.

HU: Podružnice tujih ustanov ne smejo upravljati premoženja zasebnih pokojninskih skladov ali upravljati tveganega kapitala. Vsaj dva člana vodstva finančne ustanove morata biti madžarska državljana in rezidenta v skladu z ustreznimi predpisi o deviznih zadevah ter imeti vsaj eno leto stalno prebivališče na Madžarskem.

IE: Ko gre za kolektivne naložbene sheme, ki so ustanovljene kot vzajemni skladi in družbe s spremenljivim kapitalom (razen podjetij za kolektivne naložbe v prenosljive vrednostne papirje, KNPVP), morajo biti skrbnik/depozitar in družba za upravljanje registrirani na Irskem ali v drugi državi članici (brez podružnic). V primeru investicijskih komanditnih družb mora biti vsaj en glavni partner registriran na Irskem. Subjekt, ki želi postati član borze na Irskem, mora biti:

| (a) | pooblaščen na Irskem, za kar mora biti vključena ali partnerska družba z glavnim/registriranim sedežem na Irskem, ali |
| --- | --- |

(a)

pooblaščen na Irskem, za kar mora biti vključena ali partnerska družba z glavnim/registriranim sedežem na Irskem, ali

| (b) | biti pooblaščen v drugi državi članici EU. |
| --- | --- |

(b)

biti pooblaščen v drugi državi članici EU.

PT: Pokojninski sklad lahko upravljajo le specializirane družbe, za ta namen registrirane na Portugalskem, ter zavarovalnice, registrirane na Portugalskem in pooblaščene za opravljanje dejavnosti življenjskih zavarovanj, ali pa subjekti, pooblaščeni za upravljanje pokojninskega sklada v drugih državah članicah.

Za ustanovitev podružnice na Portugalskem morajo tuje zavarovalnice dokazati, da so pred tem delovale vsaj pet let. Neposredno širjenje poslovne mreže ni dovoljeno za posredovanje zavarovanja, ki je pridržano za družbe, ustanovljene v skladu s pravom države članice.

FI: Za zavarovalnice, ki zagotavljajo obvezno pokojninsko zavarovanje: najmanj polovica ustanoviteljev in članov upravnega odbora ter nadzornega odbora zavarovalnice ima stalno prebivališče v EU, razen če pristojni organi odobrijo izjemo.

Za druge zavarovalnice razen tistih, ki zagotavljajo obvezno pokojninsko zavarovanje: velja zahteva glede stalnega prebivališča za vsaj enega člana nadzornega sveta in nadzornega odbora ter generalnega direktorja.

Generalni zastopnik gruzijske zavarovalniške družbe mora imeti stalno prebivališče na Finskem, razen če je glavna uprava družbe v EU.

Tuje zavarovalnice ne morejo dobiti dovoljenja na Finskem kot podružnica za opravljanje storitev obveznega pokojninskega zavarovanja.

Za bančne storitve: zahteva glede stalnega prebivališča velja za najmanj enega ustanovitelja, enega člana nadzornega sveta in nadzornega odbora, generalnega direktorja ter osebo, pooblaščena za podpis v imenu kreditne institucije.

IT: Za dovoljenje za upravljanje sistema poravnave vrednostnih papirjev s poslovno enoto v Italiji je treba v Italiji registrirati družbo (brez podružnic). Za dovoljenje za upravljanje storitev centralnega registra vrednostnih papirjev s poslovno enoto v Italiji je treba v Italiji registrirati družbo (brez podružnic). Ko gre za kolektivne naložbene sheme, razen za podjetja KNPVP, usklajena z zakonodajo EU, mora biti skrbnik/depozitar registriran v Italiji ali drugi državi članici EU, pri čemer je v Italiji ustanovil podružnico. Družbe za upravljanje podjetij KNPVP, ki niso usklajena z zakonodajo EU, morajo prav tako biti registrirane v Italiji (brez podružnic). Samo banke, zavarovalnice, investicijske družbe in družbe za upravljanje podjetij KNPVP, usklajenih z zakonodajo EU, ki imajo glavni sedež v EU, in podjetja KNPVP, registrirana v Italiji, lahko upravljajo sredstva pokojninskih skladov. Za akvizitersko prodajo morajo posredniki uporabljati pooblaščene prodajalce finančnih storitev, navedene v registru. Predstavništva tujih posrednikov ne smejo opravljati dejavnosti, katerih namen je zagotavljanje investicijskih storitev.

LT: Za upravljanje premoženja je treba registrirati posebno družbo za upravljanje (brez podružnic).

Samo družbe z registriranim sedežem ali podružnico v Litvi lahko delujejo kot depozitarji pokojninskih skladov.

Samo družbe z registriranim sedežem ali podružnico v Litvi, ki so pooblaščene za zagotavljanje investicijskih storitev v državi članici ali državi EGP, lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov.

PL: Posredniki zavarovanja morajo biti ustanovljeni lokalno (brez podružnic).

SK: Tuji državljani lahko ustanovijo zavarovalnico samo v obliki delniške družbe ali opravljajo zavarovalniške storitve prek hčerinskih družb z registriranim sedežem na Slovaškem (brez podružnic).

Na Slovaškem lahko investicijske storitve opravljajo banke, investicijske družbe, investicijski skladi in posredniki vrednostnih papirjev, katerih pravna oblika je delniška družba z zakonsko določenim lastniškim kapitalom (brez podružnic).

SE: Podjetja za zavarovalno posredništvo, ki niso registrirana na Švedskem, se lahko ustanovijo samo s podružnico. Ustanovitelj hranilnice je fizična oseba s stalnim prebivališčem v EU.

8.   Zdravstvene storitve, storitve socialnega varstva in izobraževalne storitve

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za javno financirane zdravstvene storitve, storitve socialnega varstva in izobraževalne storitve.

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zasebno financirane zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva.

EU: V zvezi z zasebno financiranimi izobraževalnimi storitvami lahko za večino članov upravnega odbora velja pogoj glede državljanstva.

EU (razen za NL, SE in SK): Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zasebno financirane druge izobraževalne storitve, razen tistih, ki so uvrščene kot primarne, sekundarne in višje izobraževalne storitve ter storitve izobraževanja odraslih.

BE, CY, CZ, DK, FR, DE, EL, HU, IT, ES, PT in UK: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zasebno financirane storitve socialnega varstva, razen okrevališč in domov počitka ter domov za ostarele.

FI: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zasebno financirane zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva.

BG: BG: Tuje višje šole ne morejo odpreti svojih oddelkov na ozemlju Bolgarije. Tuje višje šole lahko odprejo fakultete, oddelke, inštitute in visoke šole v Bolgariji le v sklopu bolgarskih višjih šol in v sodelovanju z njimi.

EL: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve visokošolskega izobraževanja pri ustanavljanju izobraževalnih ustanov, ki izdajajo uradno priznane državne diplome. Pogoj glede državljanstva EU za lastnike in večino članov upravnega odbora, učitelje v v zasebno financiranih osnovnih in srednjih šolah.

HR: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za primarno izobraževanje.

SE: si pridržuje pravico do sprejetja in ohranitve katerega koli ukrepa v zvezi s ponudniki izobraževalnih storitev, ki so jih odobrili javni organi za zagotavljanje izobraževanja. Ta pridržek velja za javno in zasebno financirane ponudnike izobraževalnih storitev v obliki državne podpore, med drugim tudi ponudnike izobraževalnih storitev, ki jih priznava država, ponudnike izobraževalnih storitev pod državnim nadzorom ali za izobraževanje, ki omogoča študijsko podporo.

UK: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zagotavljanje zasebno financiranih storitev rešilnih vozil ali zasebno financiranih storitev zdravstvenih nastanitvenih ustanov, razen bolnišnic.

9.   Turizem in storitve v zvezi s potovanji

BG, CY, EL, ES in FR: Pogoj glede državljanstva za turistične vodnike.

BG: Za hotele, restavracije ter pripravo in dostavo jedi (razen priprave in dostave jedi v zračnem prevozu) je treba registrirati posebno družbo za upravljanje (brez podružnic).

IT: Turistični vodniki iz držav nečlanic EU morajo pridobiti posebno dovoljenje.

10.   Storitve s področja rekreacije, kulture in športa

Storitve poročevalskih in tiskovnih agencij

FR: Tuja udeležba v družbah, ki izdajajo publikacije v francoskem jeziku, ne sme presegati 20 % kapitala ali glasovalnih pravic družbe. V zvezi s tiskovnimi agencijami se pri ustanavljanju pravnih oseb za nacionalno obravnavo upošteva vzajemnost.

Športne in druge rekreacijske storitve

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za prirejanje iger na srečo in stav. Zaradi pravne varnosti je pojasnjeno, da dostop do trga ni zagotovljen.

AT: V zvezi s storitvami smučarskih šol in storitvami gorskih vodnikov morajo biti generalni direktorji pravnih oseb državljani EGP.

Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve

BE, FR, HR in IT: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve javnih knjižnic, arhivov, muzejev in drugih kulturnih storitev.

11.   Prevoz

Pomorski prevoz

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu največjih ugodnosti za ustanovitev registrirane družbe za namene upravljanja flote pod zastavo države ustanovitve podjetja.

FI: V zvezi s pomožnimi storitvami za pomorski prevoz lahko storitve zagotavljajo le ladje, ki plujejo pod finsko zastavo.

HR: V zvezi s pomožnimi storitvami za pomorski prevoz mora tuja pravna oseba na Hrvaškem ustanoviti družbo, kateri mora pristaniški organ podeliti koncesijo po javnem razpisnem postopku. Število ponudnikov storitev je lahko omejeno glede na omejitve zmogljivosti pristanišča.

Prevoz po celinskih plovnih poteh (9)

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za nacionalni kabotažni prevoz. Z ukrepi, ki temeljijo na veljavnih ali prihodnjih sporazumih o dostopu do celinskih voda (vključno s sporazumi v zvezi z osjo Ren–Majna–Donava), se nekatere prometne pravice pridržijo za subjekte s sedežem v zadevnih državah, ki v zvezi z lastništvom izpolnjujejo merila o državljanstvu. Veljajo predpisi o izvajanju Mannheimske konvencije o plovbi po Renu.

AT in HU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za ustanovitev registrirane družbe za namene upravljanja flote pod zastavo države ustanovitve.

AT: V zvezi s celinskimi plovnimi potmi se koncesija dodeli le pravnim osebam iz EGP, več kot 50 % kapitalskega deleža, glasovalnih pravic in večina v upravnem odboru pa je pridržanih za državljane EGP.

HR: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za prevoz po celinskih plovnih poteh.

Zračni prevoz

EU: Pogoje glede vzajemnega dostopa do trga na področju zračnega prevoza ureja Sporazum o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani.

EU: Zrakoplovi, ki jih uporablja letalski prevoznik iz Evropske unije, morajo biti registrirani v državi članici, v kateri je bila prevozniku izdana licenca, ali drugje v EU. V zvezi z najemom zrakoplovov s posadko mora biti zrakoplov v lasti fizičnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede državljanstva, ali pravnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede lastništva kapitala in nadzora. Zrakoplov mora upravljati letalski prevoznik v lasti fizičnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede državljanstva, ali pravnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede lastništva kapitala in nadzora.

EU: V zvezi s storitvami računalniškega sistema rezervacij, kadar ponudniki storitev računalniškega sistema rezervacij zunaj EU letalskim prevoznikom iz EU ne zagotavljajo enake obravnave (10), kot se zagotavlja v EU, ali kadar letalski prevozniki, ki niso iz EU, ponudnikom storitev računalniškega sistema rezervacij iz EU ne zagotavljajo enake obravnave, kot se zagotavlja v EU, se lahko sprejmejo ukrepi, s katerimi ponudniki storitev računalniškega sistema rezervacij iz EU zagotovijo enako obravnavo letalskim prevoznikom, ki niso iz EU, oziroma s katerimi letalski prevozniki iz EU zagotovijo enako obravnavo ponudnikom storitev računalniškega sistema rezervacij, ki niso iz EU.

Železniški promet

HR: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za prevoz potnikov in tovora ter za potiskanje in vlečenje.

Cestni promet

EU: Za kabotažni prevoz je treba registrirati posebno družbo za upravljanje (brez podružnic). Za upravitelja prevoza se zahteva stalno prebivališče.

AT: Za prevoz potnikov in tovora se lahko izključne pravice in/ali dovoljenja dodelijo le državljanom držav članic EU ter pravnim osebam iz EU s sedežem v EU.

BG: Za prevoz potnikov in tovora se lahko izključne pravice in/ali dovoljenja dodelijo le državljanom držav članic EU ter pravnim osebam iz EU s sedežem v EU. Potrebna je registracija. Za fizične osebe velja pogoj glede državljanstva EU.

EL: Za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu je potrebna grška licenca. Licence se odobrijo na nediskriminatorni podlagi. Cestni prevoznik v tovornem prometu, ki ima sedež v Grčiji, lahko uporablja le vozila, ki so registrirana v Grčiji.

FI: Za zagotavljanje cestnega prevoza se zahteva dovoljenje, ki ne zadeva vozil, registriranih v tujini.

FR: Tuji podjetniki ne smejo zagotavljati storitev rednega medkrajevnega prometa.

LV: Za prevoz potnikov in tovora se zahteva dovoljenje, ki ne zadeva vozil, registriranih v tujini. Ustanovljeni subjekti morajo uporabljati vozila z nacionalno registracijo.

RO: Za pridobitev licence lahko cestni prevozniki v tovornem in potniškem prometu uporabljajo le vozila, registrirana v Romuniji, ki so v lasti in se uporabljajo v skladu z določbami vladnega odloka.

SE: Za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika v tovornem prometu je potrebna švedska licenca. Merila za pridobitev licence za taksi vključujejo tudi merilo, da mora družba imenovati fizično osebo, ki deluje kot upravitelj prevoza (de facto zahteva glede prebivališča – glej švedske pridržke glede vrste ustanavljanja). Merila za pridobitev licence za druge cestne prevoznike zahtevajo, da je družba ustanovljena v EU, ima eno poslovno enoto na Švedskem in je imenovala fizično osebo, ki deluje kot upravitelj prevoza, ki mora imeti stalno prebivališče v EU. Licence se odobrijo na nediskriminatorni podlagi, razen za cestne prevoznike v tovornem prometu, cestni prevozniki v potniškem prometu pa lahko praviloma uporabljajo le vozila, ki so registrirana v nacionalnem registru vozil. Če je vozilo v lasti fizične ali pravne osebe, katere stalno bivališče je v tujini, registrirano v tujini ter pripeljano na Švedsko za začasno uporabo, se vozilo lahko začasno uporablja na Švedskem. Začasno uporabo običajno določi švedska agencija za promet, kar pomeni največ eno leto.

14.   Energetske storitve

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu največjih ugodnosti za pravne osebe iz Gruzije, ki so pod nadzorom (11) fizičnih ali pravnih oseb iz države, iz katere EU uvozi več kot 5 % celotnega uvoza nafte ali zemeljskega plina (12), razen če EU fizičnim ali pravnim osebam iz te države zagotovi popoln dostop do tega sektorja v okviru sporazuma o gospodarskem povezovanju, sklenjenega s to državo.

EU: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za proizvodnjo jedrske energije in proizvodnjo jedrskega goriva.

EU: V skladu s členom 11 Direktive 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo ter členom 11 Direktive 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom se lahko certificiranje operaterja prenosnega sistema, ki je pod nadzorom fizične ali pravne osebe ali oseb iz tretje države ali tretjih držav, zavrne, če operater ni dokazal, da odobritev certificiranja ne bo ogrozila zanesljivosti oskrbe države članice in/ali EU z energijo.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve v zvezi s cevovodnim transportom goriv, razen za storitve svetovanja.

BE in LV: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za cevovodni transport zemeljskega plina, razen za storitve svetovanja.

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, HU, IT, LU, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE in UK: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve, povezane z distribucijo energije, razen za storitve svetovanja.

SI: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve, povezane z distribucijo energije, razen za storitve, povezane z distribucijo plina.

CY: Pridržuje si pravico, da zahteva vzajemnost pri izdajanju licenc v zvezi z dejavnostmi iskanja, raziskovanja in izkoriščanja ogljikovodikov.

15.   Druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu

PT: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve v zvezi s prodajo opreme ali dodelitvijo patenta.

SE: Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za pogrebne storitve, storitve upepelitve in storitve grobarjev.

---

(1)  V nekaterih sektorjih obstajajo javne službe, kot so službe, povezane z znanstvenim in tehničnim svetovanjem, raziskovalnimi in razvojnimi storitvami na področju družboslovja in humanističnih ved, tehničnega preizkušanja in analiziranja, okoljske storitve, zdravstvene storitve, prevozne storitve in pomožne storitve za vse vrste prevoza. Izključne pravice za opravljanje takšnih storitev se pogosto dodelijo zasebnim subjektom, na primer subjektom, ki jim javni organi podelijo koncesije, ki so pogojene s posebnimi storitvenimi obveznostmi. Ker javne službe pogosto obstajajo tudi na podcentralni ravni, sestavljanje podrobnih in izčrpnih list po posameznih sektorjih ni praktično. Ti pridržki se ne uporabljajo za telekomunikacije ter računalniške in sorodne storitve.

(2)  V skladu s členom 54 PDEU se te hčerinske družbe štejejo kot pravne osebe EU. Če imajo trajno in učinkovito povezavo z gospodarstvom EU, koristijo ugodnosti notranjega trga Unije, ki zajema med drugim svobodo do ustanavljanja podjetij in opravljanja storitev v vseh državah članicah EU.

(3)  V zvezi s storitvenimi sektorji te omejitve ne presegajo omejitev iz obstoječih obveznosti GATS.

(4)  Pravna oseba je pod nadzorom druge fizične ali pravne osebe oz. oseb, če ima(-jo) slednja(-e) moč, da imenuje(-jo) večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerja(-jo) njeno delovanje. Zlasti če ima pravna oseba v lasti več kot 50 % lastniškega deleža, se to šteje kot nadzor.

(5)  Pravna oseba je pod nadzorom druge fizične ali pravne osebe oz. oseb, če ima(-jo) slednja(-e) moč, da imenuje(-jo) večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerja(-jo) njeno delovanje. Zlasti če ima pravna oseba v lasti več kot 50 % lastniškega deleža, se to šteje kot nadzor.

(6)  Velja horizontalna omejitev za javne službe.

(7)  Pravna oseba je pod nadzorom druge fizične ali pravne osebe oz. oseb, če ima(-jo) slednja(-e) moč, da imenuje(-jo) večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerja(-jo) njeno delovanje. Zlasti če ima pravna oseba v lasti več kot 50 % lastniškega deleža, se to šteje kot nadzor.

(8)  Velja horizontalna omejitev glede razlike v obravnavi med podružnicami in hčerinskimi družbami. Tuje podružnice lahko dobijo dovoljenje za delovanje na ozemlju države članice pod pogoji iz ustrezne zakonodaje te države članice in morajo zato morda zadostiti številnim posebnim pravilom varnega in skrbnega poslovanja.

(9)  Vključno s pomožnimi storitvami za prevoz po celinskih plovnih poteh.

(10)  Enakovredna obravnava pomeni nediskriminatorno obravnavanje letalskih prevoznikov iz Unije in ponudnikov storitev računalniškega sistema rezervacij iz Unije.

(11)  Pravna oseba je pod nadzorom druge fizične ali pravne osebe oz. oseb, če ima(-jo) slednja(-e) moč, da imenuje(-jo) večino njenih direktorjev ali drugače zakonito usmerja(-jo) njeno delovanje. Zlasti če ima pravna oseba v lasti več kot 50 % lastniškega deleža, se to šteje kot nadzor.

(12)  Na podlagi podatkov, ki jih je objavil Generalni direktorat za energetiko v zadnji statistični knjižici o energiji v EU, je uvoz surove nafte, izražen v teži, uvoz plina pa v toplotni vrednosti.

PRILOGA XIV-B

SEZNAM OBVEZNOSTI V ZVEZI S ČEZMEJNIM OPRAVLJANJEM STORITEV (UNIJA)

| 1. | Na spodnjem seznamu obveznosti so navedene gospodarske dejavnosti, ki jih je Unija liberalizirala v skladu s členom 86 tega sporazuma, ter prek pridržkov tudi omejitve dostopa do trga in nacionalne obravnave, ki se uporabljajo za storitve in ponudnike storitev iz Gruzije v teh dejavnostih. Na seznamih so naslednji elementi:






  (a) | v prvem stolpcu sta navedena sektor ali podsektor, v katerem je pogodbenica prevzela obveznost, ter obseg liberalizacije, v katerem veljajo pridržki. |
| --- | --- | --- |

1.

Na spodnjem seznamu obveznosti so navedene gospodarske dejavnosti, ki jih je Unija liberalizirala v skladu s členom 86 tega sporazuma, ter prek pridržkov tudi omejitve dostopa do trga in nacionalne obravnave, ki se uporabljajo za storitve in ponudnike storitev iz Gruzije v teh dejavnostih. Na seznamih so naslednji elementi:

(a)

v prvem stolpcu sta navedena sektor ali podsektor, v katerem je pogodbenica prevzela obveznost, ter obseg liberalizacije, v katerem veljajo pridržki.

| (b) | v drugem stolpcu so opisani veljavni pridržki. |
| --- | --- |

(b)

v drugem stolpcu so opisani veljavni pridržki.

Kadar pridržek iz točke (b) zajema le pridržke za posamezne države članice, prevzame država članica, ki med njimi ni navedena, obveznosti v zadevnem sektorju brez pridržkov (če pridržkov za posamezne države članice v določenem sektorju ni, to ne vpliva na horizontalne pridržke ali sektorske pridržke za vso Unijo, ki morda veljajo).

V sektorjih ali podsektorjih, ki na spodnjem seznamu niso navedeni, obveznosti niso bile prevzete.

| 2. | Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev:






  (a) | CPC pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC prov, 1991. |
| --- | --- | --- |

2.

Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev:

(a)

CPC pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC prov, 1991.

| (b) | „CPC Razl. 1.0“ pomeni Osrednjo klasifikacijo proizvodov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC Razl. 1.0, 1998. |
| --- | --- |

(b)

„CPC Razl. 1.0“ pomeni Osrednjo klasifikacijo proizvodov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC Razl. 1.0, 1998.

| 3. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za pridobitev dovoljenj, kadar ti ne pomenijo omejitve dostopa do trga ali nacionalne obravnave v smislu členov 84 in 85 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, nediskriminatorna zahteva, da nekaterih dejavnosti ni dovoljeno izvajati na okoljsko zaščitenih območjih ali na območjih s posebnim zgodovinskim ali umetniškim pomenom) v vsakem primeru veljajo za podjetnike druge pogodbenice, četudi niso na seznamu. |
| --- | --- |

3.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za pridobitev dovoljenj, kadar ti ne pomenijo omejitve dostopa do trga ali nacionalne obravnave v smislu členov 84 in 85 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, nediskriminatorna zahteva, da nekaterih dejavnosti ni dovoljeno izvajati na okoljsko zaščitenih območjih ali na območjih s posebnim zgodovinskim ali umetniškim pomenom) v vsakem primeru veljajo za podjetnike druge pogodbenice, četudi niso na seznamu.

| 4. | Spodnji seznam ne posega v izvedljivost načina 1 v nekaterih storitvenih sektorjih in podsektorjih ter ne posega v obstoj državnih monopolov in izključnih pravic, kot je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem. |
| --- | --- |

4.

Spodnji seznam ne posega v izvedljivost načina 1 v nekaterih storitvenih sektorjih in podsektorjih ter ne posega v obstoj državnih monopolov in izključnih pravic, kot je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem.

| 5. | Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici. |
| --- | --- |

5.

Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici.

| 6. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz seznama obveznosti, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim osebam ali pravnim osebam. |
| --- | --- |

6.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz seznama obveznosti, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim osebam ali pravnim osebam.

| 7. | Način 1 in način 2 se nanašata na opravljanje storitev, kakor je opisano v točkah (i) oziroma (ii) točke (m) člena 77 tega sporazuma.






  Sektor ali podsektor | Opis pridržkov |
| --- | --- | --- |
| 1.   POSLOVNE STORITVE |
| A. | Strokovne storitve |

7.

Način 1 in način 2 se nanašata na opravljanje storitev, kakor je opisano v točkah (i) oziroma (ii) točke (m) člena 77 tega sporazuma.

Sektor ali podsektor

Opis pridržkov

POSLOVNE STORITVE

A.

Strokovne storitve

| a) | Pravne storitve |
| --- | --- |

a)

Pravne storitve

(CPC 861) (1)

(razen za pravno svetovanje ter pravno dokumentiranje in certificiranje, ki jih opravljajo pravni strokovnjaki kot nosilci javnih funkcij, na primer notarji, „huissiers de justice“ ali drugi „officiers publics et ministériels“).

Za načina 1 in 2:

AT, CY, ES, EL, LT in MT: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za opravljanje odvetniškega poklica na področju domače zakonodaje (pravni red EU in nacionalna zakonodaja), velja pogoj glede državljanstva.

BE: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za pravno zastopanje, veljata pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča. Za nastop pred „Cour de cassation“ v nekazenskih zadevah veljajo kvote.

BG: Tuji odvetniki lahko pravno zastopanje zagotavljajo le za državljana svoje matične države, pri čemer se upoštevata vzajemnost in sodelovanje z bolgarskim odvetnikom. Za pravno mediacijo se zahteva stalno prebivališče.

FR: Za opravljanje odvetniškega poklica „avocat auprès de la Cour de Cassation“ in „avocat auprès du Conseil d’Etat“ veljajo kvote in pogoj glede državljanstva.

HU: Za tuje odvetnike je obseg pravnih dejavnosti omejen na pravno svetovanje.

LV: Zahteva glede državljanstva za zaprisežene odvetnike, na katere je omejeno pravno zastopanje v kazenskih postopkih.

DK: Trženje dejavnosti pravnega svetovanja je omejeno na odvetnike z danskim dovoljenjem za opravljanje dejavnosti in odvetniška podjetja, registrirana na Danskem. Zahteva glede danskega pravnega izpita za pridobitev danskega dovoljenja za opravljanje dejavnosti.

SE: Za članstvo v odvetniški zbornici, ki je potrebno le za uporabo švedskega naziva „advokat“, velja zahteva glede stalnega bivališča.

Za način 1:

HR: Jih ni za svetovanje na področju tujega in mednarodnega prava. Brez obvez za opravljanje odvetniškega poklica na področju hrvaškega prava.

| b) 1. | Računovodske in knjigovodske storitve |
| --- | --- |

b) 1.

Računovodske in knjigovodske storitve

(CPC 86212, razen „revizijskih storitev“, CPC 86213, CPC 86219 in CPC 86220)

Za način 1:

FR, HU, IT, MT, RO in SI: Brez obvez.

AT: Za zastopanje pred pristojnimi organi velja pogoj glede državljanstva.

Za način 2:

vse države članice: Jih ni.

| b) 2. | Revizijske storitve |
| --- | --- |

b) 2.

Revizijske storitve

(CPC 86211 in 86212, razen računovodskih storitev)

Za način 1:

BE, BG, CY, DE, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SI in UK: Brez obvez.

AT: Pogoj glede državljanstva za zastopanje pred pristojnimi organi in izvajanje revizij, predvidenih v posebni avstrijski zakonodaji (na primer v zakonu o delniških družbah, zakonu o borzah, zakonu o bančništvu itd.).

HR: Tuja revizorska podjetja lahko v skladu z določbami Zakona o gospodarskih družbah opravljajo storitve na hrvaškem ozemlju, kjer so ustanovila podružnico.

SE: Samo revizorji, registrirani na Švedskem, lahko opravljajo obvezne revizorske storitve pri nekaterih pravnih osebah, zlasti v vseh družbah z omejeno odgovornostjo, in glede fizičnih oseb. Samo take osebe in registrirana javna računovodska podjetja so lahko delničarji ali družbeniki družb, ki izvajajo kvalificirane revizije (za uradne namene). Za odobritev se zahteva stalno prebivališče v EGP ali Švici. Naziv „pooblaščeni revizor“ lahko uporabljajo le revizorji, ki so pooblaščeni na Švedskem. Revizorji zadružnih gospodarskih združenj in nekaterih drugih podjetij, ki niso certificirana ali pooblaščena računovodska podjetja, morajo imeti stalno prebivališče v EGP, razen če vlada ali vladni organ, imenovan za specifičen primer, ne določi drugače.

Za način 2:

Jih ni.

| c) | Davčno svetovanje |
| --- | --- |

c)

Davčno svetovanje

(CPC 863) (2)

Za način 1:

AT: Za zastopanje pred pristojnimi organi velja pogoj glede državljanstva.

CY: Davčne zastopnike mora ustrezno pooblastiti minister za finance. Dovoljenje je predmet preverjanja gospodarskih potreb. Uporabljena merila ustrezajo merilom za odobritev dovoljenja za tuje naložbe (navedeno v oddelku horizontalnih obvez), ker se uporabljajo za ta podsektor, pri čemer je treba vedno upoštevati stanje na področju zaposlovanja v tem podsektorju.

BG, MT, RO in SI: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| d) | Arhitekturne storitve |
| --- | --- |

d)

Arhitekturne storitve

in

| e) | Urbanistično in krajinsko načrtovanje |
| --- | --- |

e)

Urbanistično in krajinsko načrtovanje

(CPC 8671 in CPC 8674)

Za način 1:

AT: Brez obvez, razen za storitve načrtovanja.

BE, CY, EL, IT, MT, PL, PT in SI: Brez obvez.

DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih in plačilih za vse storitve, opravljene iz tujine.

HR: Arhitekturne storitve: fizične in pravne osebe lahko te storitve opravljajo po odobritvi hrvaške zbornice arhitektov. Načrt ali projekt, zasnovan v tujini, mora glede njegove skladnosti s hrvaškimi zakoni preveriti (potrditi) pooblaščena fizična ali pravna oseba na Hrvaškem. Fizično ali pravno osebo, ki preveri (potrdi) načrt ali projekt, pooblasti ministrstvo za gradbeništvo in prostorsko načrtovanje.

Urbanistično načrtovanje: Fizične in pravne osebe lahko te storitve opravljajo po odobritvi ministrstva za gradbeništvo in prostorsko načrtovanje.

HU in RO: Brez obvez za storitve krajinskega načrtovanja.

Za način 2:

Jih ni.

| f) | Inženirske storitve; ter |
| --- | --- |

f)

Inženirske storitve; ter

| g) | Integrirane inženirske storitve |
| --- | --- |

g)

Integrirane inženirske storitve

(CPC 8672 in CPC 8673)

Za način 1:

AT, SI: Brez obvez za storitve načrtovanja.

CY, EL, IT, MT in PT: Brez obvez.

HR: Fizične in pravne osebe lahko te storitve opravljajo po odobritvi hrvaške zbornice inženirjev. Načrt ali projekt, zasnovan v tujini, mora glede njegove skladnosti s hrvaškimi zakoni preveriti (potrditi) pooblaščena fizična ali pravna oseba na Hrvaškem. Fizično ali pravno osebo, ki preveri (potrdi) načrt ali projekt, pooblasti ministrstvo za gradbeništvo in prostorsko načrtovanje.

Za način 2:

Jih ni.

| h) | Zdravstvene (vključno s storitvami psihologov) in zobozdravstvene storitve |
| --- | --- |

h)

Zdravstvene (vključno s storitvami psihologov) in zobozdravstvene storitve

(CPC 9312 in del CPC 85201)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, DE, DK, EE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SK in UK: Brez obvez.

HR: Brez obvez, razen za telemedicino, kadar: jih ni.

SI: Brez obvez za socialno medicino, sanitarne, epidemiološke, medicinske/ekološke storitve, preskrbo s krvjo, krvne pripravke, transplantate in obdukcijo.

Za način 2:

Jih ni.

| i) | Veterinarske storitve |
| --- | --- |

i)

Veterinarske storitve

(CPC 932)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, MT, NL, PT, RO, SI in SK: Brez obvez.

UK: Brez obvez, razen za veterinarske laboratorije in tehnične storitve, ki se zagotavljajo veterinarskim kirurgom, kot tudi splošno svetovanje, usmerjanje in informiranje, predvsem glede: prehrane, vedenja in nege živali.

Za način 2:

Jih ni.

| j) 1. | Babiške storitve |
| --- | --- |

j) 1.

Babiške storitve

(del CPC 93191)

| j) 2. | Storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in paramedicinskega osebja |
| --- | --- |

j) 2.

Storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in paramedicinskega osebja

(del CPC 93191)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SI, SK in UK: Brez obvez.

FI in PL: Brez obvez, razen za medicinske sestre.

HR: Brez obvez, razen za telemedicino: jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| k) | Maloprodaja farmacevtskih izdelkov ter maloprodaja medicinskih in ortopedskih izdelkov |
| --- | --- |

k)

Maloprodaja farmacevtskih izdelkov ter maloprodaja medicinskih in ortopedskih izdelkov

(CPC 63211)

in druge storitve farmacevtov (3)

Za način 1:

AT, BE, BG, CZ, DE, CY, DK, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI in UK: Brez obvez.

LV in LT: Brez obvez, razen za prodajo po pošti.

HU: Brez obvez, razen za CPC 63211.

Za način 2:

Jih ni.

| B. | Računalniške in sorodne storitve |
| --- | --- |

B.

Računalniške in sorodne storitve

(CPC 84)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

C.

Raziskovalne in razvojne storitve

| a) | Raziskovalne in razvojne storitve na področju družboslovja in humanističnih ved |
| --- | --- |

a)

Raziskovalne in razvojne storitve na področju družboslovja in humanističnih ved

(CPC 852, razen storitev psihologov) (4)

| b) | Raziskovalne in razvojne storitve na področju naravoslovja (CPC 851) ter |
| --- | --- |

b)

Raziskovalne in razvojne storitve na področju naravoslovja (CPC 851) ter

| c) | Interdisciplinarne raziskovalne in razvojne storitve (CPC 853) |
| --- | --- |

c)

Interdisciplinarne raziskovalne in razvojne storitve (CPC 853)

Za načina 1 in 2:

EU: Za javno financirane raziskovalne in razvojne storitve se lahko izključne pravice in/ali dovoljenja dodelijo le državljanom držav članic ter pravnim osebam iz EU s sedežem v EU.

| D. | Poslovanje z nepremičninami (5) |
| --- | --- |

D.

Poslovanje z nepremičninami (5)

| a) | ki zajemajo lastno ali najeto posest |
| --- | --- |

a)

ki zajemajo lastno ali najeto posest

(CPC 821)

Za način 1:

BG, CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, RO, SK in SI: Brez obvez za HR: Zahteva se poslovna prisotnost.

Za način 2:

Jih ni.

| b) | za plačilo ali po pogodbi |
| --- | --- |

b)

za plačilo ali po pogodbi

(CPC 822)

Za način 1:

BG, CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, RO, SK in SI: Brez obvez za HR: Zahteva se poslovna prisotnost.

Za način 2:

Jih ni.

| E. | Dajanje v najem brez upravljavcev |
| --- | --- |

E.

Dajanje v najem brez upravljavcev

| a) | V zvezi z ladjami |
| --- | --- |

a)

V zvezi z ladjami

(CPC 83103)

Za način 1:

BG, CY, DE, HU, MT in RO: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| b) | V zvezi z zrakoplovi |
| --- | --- |

b)

V zvezi z zrakoplovi

(CPC 83104)

Za način 1:

BG, CY, CZ, HU, LV, MT, PL, RO in SK: Brez obvez.

Za način 2:

BG, CY, CZ, LV, MT, PL, RO in SK: Brez obvez.

AT, BE, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LT, LU, NL, PT, SI, SE in UK: Zrakoplovi, ki jih uporablja letalski prevoznik iz EU, morajo biti registrirani v državi članici, v kateri je bila prevozniku izdana licenca, ali drugje v EU. Lahko se odobrijo izjeme za pogodbe o kratkoročnem najemu ali v izjemnih okoliščinah.

| c) | V zvezi z drugimi vozili in plovili |
| --- | --- |

c)

V zvezi z drugimi vozili in plovili

(CPC 83101, CPC 83102 in CPC 83105)

Za način 1:

BG, CY, HU, LV, MT, PL, RO in SI: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| d) | V zvezi z drugimi stroji, napravami in opremo |
| --- | --- |

d)

V zvezi z drugimi stroji, napravami in opremo

(CPC 83106, CPC 83107, CPC 83108 in CPC 83109)

Za način 1:

BG, CY, CZ, HU, MT, PL, RO in SK: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| e) | V zvezi z gospodinjskimi predmeti in napravami |
| --- | --- |

e)

V zvezi z gospodinjskimi predmeti in napravami

(CPC 832)

Za načina 1 in 2:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK in UK: Brez obvez.

| f) | Dajanje telekomunikacijske opreme v najem |
| --- | --- |

f)

Dajanje telekomunikacijske opreme v najem

(CPC 7541)

Za načina 1 in 2:

jih ni.

| F. | Druge poslovne storitve |
| --- | --- |

F.

Druge poslovne storitve

| a) | Oglaševanje |
| --- | --- |

a)

Oglaševanje

(CPC 871)

Za načina 1 in 2:

jih ni.

| b) | Raziskovanje trga in javnega mnenja |
| --- | --- |

b)

Raziskovanje trga in javnega mnenja

(CPC 864)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Podjetniško in poslovno svetovanje |
| --- | --- |

c)

Podjetniško in poslovno svetovanje

(CPC 865)

Za načina 1 in 2:

jih ni.

| d) | Storitve, povezane s podjetniškim in poslovnim svetovanjem |
| --- | --- |

d)

Storitve, povezane s podjetniškim in poslovnim svetovanjem

(CPC 866)

Za načina 1 in 2:

HU: Brez obvez za storitve na področju arbitraže in mediacije (CPC 86602).

| e) | Tehnično preizkušanje in analiziranje |
| --- | --- |

e)

Tehnično preizkušanje in analiziranje

(CPC 8676)

Za način 1:

IT: Brez obvez za poklic biologa in kemijskega analitika.

BG, CY, CZ, MT, PL, RO, SK in SE: Brez obvez.

Za način 2:

CY, CZ, MT, PL, RO, SK in SE: Brez obvez.

| f) | Svetovalne storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom |
| --- | --- |

f)

Svetovalne storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom

(del CPC 881)

Za način 1:

IT: Brez obvez za dejavnosti, rezervirane za agronome in „periti agrari“

EE, MT, RO in SI: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| g) | Svetovalne storitve v zvezi z ribištvom |
| --- | --- |

g)

Svetovalne storitve v zvezi z ribištvom

(del CPC 882)

Za način 1:

LV, MT, RO in SI: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| h) | Svetovalne storitve v zvezi s proizvodnjo |
| --- | --- |

h)

Svetovalne storitve v zvezi s proizvodnjo

(del CPC 884 in del CPC 885)

Za načina 1 in 2:

jih ni.

| i) | Storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile |
| --- | --- |

i)

Storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile

| i) 1. | Storitve za zaposlovanje vodilnih kadrov |
| --- | --- |

i) 1.

Storitve za zaposlovanje vodilnih kadrov

(CPC 87201)

Za način 1:

AT, BG, CY, CZ, DE, EE, ES, FI, HR, IE, LV, LT, MT, PL, PT, RO, SK, SI in SE: Brez obvez.

Za način 2:

AT, BG, CY, CZ, EE, FI, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SK in SI: Brez obvez.

| i) 2. | Storitve za zaposlovanje |
| --- | --- |

i) 2.

Storitve za zaposlovanje

(CPC 87202)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, EL, FI, FR, HR, IE, IT, LU, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK in UK: Brez obvez.

Za način 2:

AT, BG, CY, CZ, EE, FI, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SI in SK: Brez obvez.

| i) 3. | Storitve zagotavljanja delovne sile na področju pisarniških del |
| --- | --- |

i) 3.

Storitve zagotavljanja delovne sile na področju pisarniških del

(CPC 87203)

Za način 1:

AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI, FR, HR, IT, IE, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SK in SI: Brez obvez.

Za način 2:

AT, BG, CY, CZ, EE, FI, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SK in SI: Brez obvez.

| i) 4. | Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu, drugih trgovskih ali industrijskih delavcev, osebja za bolniško nego in drugega osebja |
| --- | --- |

i) 4.

Storitve zagotavljanja osebja za pomoč v gospodinjstvu, drugih trgovskih ali industrijskih delavcev, osebja za bolniško nego in drugega osebja

(CPC 87204, CPC 87205, CPC 87206 in CPC 87209)

Za načina 1 in 2:

Vse države članice, razen HU: Brez obvez.

HU: jih ni.

| j) 1. | Preiskovalne storitve |
| --- | --- |

j) 1.

Preiskovalne storitve

(CPC 87301)

Za načina 1 in 2:

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI in UK: Brez obvez.

| j) 2. | Varnostne storitve |
| --- | --- |

j) 2.

Varnostne storitve

(CPC 87302, CPC 87303, CPC 87304 in CPC 87305)

Za način 1:

HU: Brez obvez za CPC 87304 in CPC 87305.

BE, BG, CY, CZ, ES, EE, FI, FR, HR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, RO, SI in SK: Brez obvez.

Za način 2:

HU: Brez obvez za CPC 87304 in CPC 87305.

BG, CY, CZ, EE, HR, LV, LT, MT, PL, RO, SI in SK: Brez obvez.

| k) | Sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve |
| --- | --- |

k)

Sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve

(CPC 8675)

Za način 1:

BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI in UK: Brez obvez za raziskovalne storitve.

HR: Jih ni, razen da se lahko osnovne geološke, geodetske in rudarske raziskave ter povezane raziskovalne storitve v zvezi z varstvom okolja na hrvaškem ozemlju opravljajo samo skupaj z domačimi pravnimi osebami ali prek njih.

Za način 2:

Jih ni.

| l) 1. | Vzdrževanje in popravila plovil |
| --- | --- |

l) 1.

Vzdrževanje in popravila plovil

(del CPC 8868)

Za način 1:

Za plovila za pomorski prevoz: BE, BG, DE, DK, EL, ES, FI, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PT, SI in UK: Brez obvez.

Za plovila za prevoz po celinskih plovnih poteh: EU razen EE, HU, LV in PL: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| l) 2. | Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz |
| --- | --- |

l) 2.

Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz

(del CPC 8868)

Za način 1:

AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK in UK: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| l) 3. | Vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles, motornih sani in opreme za cestni prevoz |
| --- | --- |

l) 3.

Vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles, motornih sani in opreme za cestni prevoz

(CPC 6112, CPC 6122, del CPC 8867 in del CPC 8868)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| l) 4. | Vzdrževanje in popravila zrakoplovov in njihovih delov |
| --- | --- |

l) 4.

Vzdrževanje in popravila zrakoplovov in njihovih delov

(del CPC 8868)

Za način 1:

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| l) 5. | Vzdrževanje in popravila kovinskih izdelkov, (nepisarniških) strojev, (neprevozne in nepisarniške) opreme ter osebnih in gospodinjskih predmetov in naprav (6) |
| --- | --- |

l) 5.

Vzdrževanje in popravila kovinskih izdelkov, (nepisarniških) strojev, (neprevozne in nepisarniške) opreme ter osebnih in gospodinjskih predmetov in naprav (6)

(CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 in CPC 8866)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| m) | Čiščenje stavb |
| --- | --- |

m)

Čiščenje stavb

(CPC 874)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK in UK: Brez obvez.

Za način 2:

jih ni.

| n) | Fotografske storitve |
| --- | --- |

n)

Fotografske storitve

(CPC 875)

Za način 1:

BG, EE, MT in PL: Brez obveznosti za fotografiranje iz zraka.

HR, LV: Brez obveznosti za specializirano fotografiranje (CPC 87504).

Za način 2:

jih ni.

| o) | Pakiranje |
| --- | --- |

o)

Pakiranje

(CPC 876)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| p) | Založniške storitve in tiskanje |
| --- | --- |

p)

Založniške storitve in tiskanje

(CPC 88442)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| q) | Organiziranje kongresov in srečanj |
| --- | --- |

q)

Organiziranje kongresov in srečanj

(del CPC 87909)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| r) | Drugo |
| --- | --- |

r)

Drugo

| r) 1. | Prevajanje in tolmačenje |
| --- | --- |

r) 1.

Prevajanje in tolmačenje

(CPC 87905)

Za način 1:

PL: Brez obvez za storitve zapriseženih prevajalcev in tolmačev.

HU, SK: Brez obvez za uradno prevajanje in tolmačenje.

HR: Brez obvez za uradne dokumente.

Za način 2:

Jih ni.

| r) 2. | Oblikovanje notranje opreme in drugo specializirano oblikovanje |
| --- | --- |

r) 2.

Oblikovanje notranje opreme in drugo specializirano oblikovanje

(CPC 87907)

Za način 1:

DE: Uporaba nacionalnih pravil o honorarjih in plačilih za vse storitve, opravljene iz tujine.

HR: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| r) 3. | Zbiranje terjatev in izterjava računov |
| --- | --- |

r) 3.

Zbiranje terjatev in izterjava računov

(CPC 87902)

Za načina 1 in 2:

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

| r) 4. | Ocenjevanje kreditne sposobnosti |
| --- | --- |

r) 4.

Ocenjevanje kreditne sposobnosti

(CPC 87901)

Za načina 1 in 2:

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

| r) 5. | Fotokopiranje in podobno razmnoževanje gradiv |
| --- | --- |

r) 5.

Fotokopiranje in podobno razmnoževanje gradiv

(CPC 87904) (7)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK in UK: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| r) 6. | Telekomunikacijsko svetovanje |
| --- | --- |

r) 6.

Telekomunikacijsko svetovanje

(CPC 7544)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| r) 7. | Storitve odgovarjanja na telefonske klice |
| --- | --- |

r) 7.

Storitve odgovarjanja na telefonske klice

(CPC 87903)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

KOMUNIKACIJSKE STORITVE

| A. | Poštne in kurirske storitve |
| --- | --- |

A.

Poštne in kurirske storitve

(Storitve v zvezi z obdelavo (8) poštnih pošiljk (9) v skladu z naslednjim seznamom podsektorjev, ne glede na to, ali so namenjene v domače ali tuje kraje:

| (i) | obdelava naslovljenih pisnih sporočil v katerem koli fizičnem mediju (10), vključno s hibridno in direktno pošto, |
| --- | --- |

(i)

obdelava naslovljenih pisnih sporočil v katerem koli fizičnem mediju (10), vključno s hibridno in direktno pošto,

| (ii) | obdelava naslovljenih paketov (11), |
| --- | --- |

(ii)

obdelava naslovljenih paketov (11),

| (iii) | obdelava naslovljenih tiskovin (12), |
| --- | --- |

(iii)

obdelava naslovljenih tiskovin (12),

| (iv) | obdelava pošiljk iz (i) do (iii) zgoraj kot priporočene ali zavarovane pošte, |
| --- | --- |

(iv)

obdelava pošiljk iz (i) do (iii) zgoraj kot priporočene ali zavarovane pošte,

| (v) | ekspresna dostava (14) za izdelke iz (i) do (iii) zgoraj, |
| --- | --- |

(v)

ekspresna dostava (14) za izdelke iz (i) do (iii) zgoraj,

| (vi) | obdelava nenaslovljenih pošiljk in |
| --- | --- |

(vi)

obdelava nenaslovljenih pošiljk in

| (vii) | izmenjava dokumentov. (15) |
| --- | --- |

(vii)

izmenjava dokumentov. (15)

Podsektorji (i), (iv) in (v) so izključeni, če sodijo v obseg storitev, ki so lahko rezervirane, in sicer: pošiljke korespondence, cena katerih je nižja od 5-kratnega zneska javne osnovne tarife, če tehtajo manj kot 350 gramov (16), plus priporočena poštna storitev, ki se uporablja pri pravosodnih ali upravnih postopki.)

(del CPC 751, del CPC 71235 (17) in del CPC 73210 (18))

Za načina 1 in 2:

Jih ni. (13)

| B. | Telekomunikacijske storitve |
| --- | --- |

B.

Telekomunikacijske storitve

(Te storitve ne zajemajo gospodarskih dejavnosti, s katerimi se zagotavljajo vsebine, ki za svoj prenos potrebujejo telekomunikacijske storitve.)

| a) | Vse storitve v zvezi s prenosom in sprejemanjem signalov z elektromagnetnimi sredstvi (19), razen predvajanja programov (20) |
| --- | --- |

a)

Vse storitve v zvezi s prenosom in sprejemanjem signalov z elektromagnetnimi sredstvi (19), razen predvajanja programov (20)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Oddajanje programov prek satelitov (21) |
| --- | --- |

b)

Oddajanje programov prek satelitov (21)

Za načina 1 in 2:

EU: Jih ni, razen da lahko za ponudnike storitev v tem sektorju veljajo obveznosti za zaščito ciljev splošnega interesa, povezanih s prenosom vsebin po njihovem omrežju, v skladu z ureditvenim okvirom EU za elektronske komunikacije.

BE: Brez obvez.

GRADBENE IN Z NJIMI POVEZANE INŽENIRSKE STORITVE

Gradbene in z njimi povezane inženirske storitve

(CPC 511, CPC 512, CPC 513, CPC 514, CPC 515, CPC 516, CPC 517 in CPC 518)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

DISTRIBUCIJSKE STORITVE

(razen distribucije orožja, streliva, razstreliva in drugega vojaškega materiala)

| A. | Posredniške storitve |
| --- | --- |

A.

Posredniške storitve

| a) | Posredniške storitve v zvezi z motornimi vozili, motornimi kolesi in motornimi sanmi ter deli in dodatki zanje |
| --- | --- |

a)

Posredniške storitve v zvezi z motornimi vozili, motornimi kolesi in motornimi sanmi ter deli in dodatki zanje

(del CPC 61111, del CPC 6113 in del CPC 6121)

| b) | Druge posredniške storitve |
| --- | --- |

b)

Druge posredniške storitve

(CPC 621)

Za načina 1 in 2:

EU, razen AT, SI, SE in FI: Brez obvez za distribucijo kemičnih izdelkov, plemenitih kovin (in dragih kamnov).

AT: Brez obvez za distribucijo pirotehničnih izdelkov, vnetljivih izdelkov in naprav za razstreljevanje ter toksičnih snovi.

| B. | Veleprodaja |
| --- | --- |

B.

Veleprodaja

| a) | Veleprodaja motornih vozil, motornih koles in motornih sani ter delov in dodatkov zanje |
| --- | --- |

a)

Veleprodaja motornih vozil, motornih koles in motornih sani ter delov in dodatkov zanje

(del CPC 61111, del CPC 6113 in del CPC 6121)

| b) | Veleprodaja opreme za telekomunikacijske terminale |
| --- | --- |

b)

Veleprodaja opreme za telekomunikacijske terminale

(del CPC 7542)

| c) | Druge veleprodajne storitve |
| --- | --- |

c)

Druge veleprodajne storitve

(CPC 622, razen za veleprodajo energetskih proizvodov (22))

AT, BG: Brez obvez za distribucijo izdelkov za medicinsko uporabo, kot so medicinske in kirurške naprave, zdravila in predmeti za medicinsko uporabo.

HR: Brez obvez za distribucijo tobačnih izdelkov.

Za način 1:

AT, BG, FR, PL in RO: Brez obvez za distribucijo tobaka in tobačnih izdelkov.

BG, FI, PL ind RO: Brez obvez za distribucijo alkoholnih pijač.

SE: Brez obvez za maloprodajno distribucijo alkoholnih pijač.

AT, BG, CZ, FI, RO, SK in SI: Brez obvez za distribucijo farmacevtskih izdelkov.

| C. | Maloprodaja (23) |
| --- | --- |

C.

Maloprodaja (23)

Maloprodaja motornih vozil, motornih koles in motornih sani ter delov in dodatkov zanje

(CPC 61112, del CPC 6113 in del CPC 6121)

Maloprodaja opreme za telekomunikacijske terminale

(del CPC 7542)

Maloprodaja živil

(CPC 631)

Maloprodaja drugih (neenergetskih) izdelkov, razen maloprodaje farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov (24)

(CPC 632, razen CPC 63211 in CPC 63297)

| D. | Franšizing |
| --- | --- |

D.

Franšizing

(CPC 8929)

BG, HU in PL: Brez obvez za storitve posrednikov pri trgovanju z borznim blagom.

FR: Kar zadeva posredniške storitve, brez obvez za trgovce in borzne posrednike, ki delujejo na 17 trgih s svežimi živili, ki so v nacionalnem interesu. Brez obvez za veleprodajo farmacevtskih izdelkov.

MT: Brez obvez za posredniške storitve.

BE, BG, CY, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK in UK: Brez obvez za maloprodajo, razen za prodajo po pošti.

IZOBRAŽEVANJE

(samo zasebno financirane storitve)

| A. | Primarno izobraževanje |
| --- | --- |

A.

Primarno izobraževanje

(CPC 921)

Za način 1:

BG, CY, FI, HR, MT, RO, SE in SI: Brez obvez.

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar lahko imajo tuji državljani dovoljenje pristojnih organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove ter za poučevanje.

IT: Za ponudnike storitev, pooblaščene za izdajanje uradno priznanih diplom, velja pogoj glede državljanstva.

Za način 2:

CY, FI, HR, MT, RO, SE in SI: Brez obvez.

| B. | Sekundarno izobraževanje |
| --- | --- |

B.

Sekundarno izobraževanje

(CPC 922)

Za način 1:

BG, CY, FI, HR, MT, RO in SE: Brez obvez.

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar lahko imajo tuji državljani dovoljenje pristojnih organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove ter za poučevanje.

IT: Za ponudnike storitev, pooblaščene za izdajanje uradno priznanih diplom, velja pogoj glede državljanstva.

Za način 2:

CY, FI, MT, RO in SE: Brez obvez.

Za načina 1 in 2:

LV: Brez obvez za izobraževanje v zvezi s sekundarnim poklicnim in strokovnim šolskim izobraževanjem za invalidne učence (CPC 9224).

| C. | Višje izobraževanje |
| --- | --- |

C.

Višje izobraževanje

(CPC 923)

Za način 1:

AT, BG, CY, FI, MT, RO in SE: Brez obvez.

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar lahko imajo tuji državljani dovoljenje pristojnih organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove ter za poučevanje.

IT: Za ponudnike storitev, pooblaščene za izdajanje uradno priznanih diplom, velja pogoj glede državljanstva.

Za način 2:

AT, BG, CY, FI, MT, RO in SE: Brez obvez.

Za načina 1 in 2:

CZ in SK: Brez obvez za višje izobraževanje, razen za posekundarno strokovno in poklicno izobraževanje (CPC 92310).

| D. | Izobraževanje odraslih |
| --- | --- |

D.

Izobraževanje odraslih

(CPC 924)

Za načina 1 in 2:

CY, FI, MT, RO in SE: Brez obvez.

AT: Brez obvez za izobraževanje odraslih z radijskimi ali televizijskimi oddajami.

| E. | Druge izobraževalne storitve |
| --- | --- |

E.

Druge izobraževalne storitve

(CPC 929)

Za načina 1 in 2:

AT, BE, BG, CY, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SI, SE in UK: Brez obvez.

Za način 1:

HR: Jih ni za korespondenčno izobraževanje ali izobraževanje prek telekomunikacijskih omrežij.

OKOLJSKE STORITVE

| A. | Storitve, povezane z odpadno vodo |
| --- | --- |

A.

Storitve, povezane z odpadno vodo

(CPC 9401) (25)

Za način 1:

EU, razen EE, LT in LV: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE, LT in LV: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| B. | Ravnanje s trdnimi in nevarnimi odpadki, razen čezmejnega prevoza nevarnih odpadkov |
| --- | --- |

B.

Ravnanje s trdnimi in nevarnimi odpadki, razen čezmejnega prevoza nevarnih odpadkov

| a) | Storitve odstranjevanja odpadkov |
| --- | --- |

a)

Storitve odstranjevanja odpadkov

(CPC 9402)

Za način 1:

EU, razen EE in HU: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE in HU: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| b) | Storitve javne higiene in podobne storitve |
| --- | --- |

b)

Storitve javne higiene in podobne storitve

(CPC 9403)

Za način 1:

EU, razen EE, HU in LT: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE, HU in LT: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| C. | Varstvo zunanjega zraka in podnebja |
| --- | --- |

C.

Varstvo zunanjega zraka in podnebja

(CPC 9404) (26)

Za način 1:

EU, razen EE, FI, LT, PL in RO: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE, FI, LT, PL, RO: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| D. | Saniranje in čiščenje zemljišč in voda |
| --- | --- |

D.

Saniranje in čiščenje zemljišč in voda

| a) | Obdelava, saniranje kontaminiranih/onesnaženih zemljišč in voda |
| --- | --- |

a)

Obdelava, saniranje kontaminiranih/onesnaženih zemljišč in voda

(del CPC 94060) (27)

Za način 1:

EU, razen EE, FI in RO: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE, FI, RO: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| E. | Zmanjševanje hrupa in vibracij |
| --- | --- |

E.

Zmanjševanje hrupa in vibracij

(CPC 9405)

Za način 1:

EU, razen EE, FI, LT, PL in RO: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE, FI, LT, PL in RO: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| F. | Varstvo biotske raznovrstnosti in krajine |
| --- | --- |

F.

Varstvo biotske raznovrstnosti in krajine

| a) | Varstvo narave in krajine |
| --- | --- |

a)

Varstvo narave in krajine

(del CPC 9406)

Za način 1:

EU, razen EE, FI in RO: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE, FI in RO: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| G. | Druge okoljske in pomožne storitve |
| --- | --- |

G.

Druge okoljske in pomožne storitve

(CPC 94090)

Za način 1:

EU, razen EE, FI in RO: Brez obvez, razen za storitve posvetovanja.

EE, FI in RO: Jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

FINANČNE STORITVE

| A. | Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve |
| --- | --- |

A.

Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve

Za načina 1 in 2:

AT, BE, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI in UK: Brez obvez za storitve neposrednega zavarovanja, razen za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:

| i) | pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter |
| --- | --- |

i)

pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter

| ii) | blago v mednarodnem tranzitu. |
| --- | --- |

ii)

blago v mednarodnem tranzitu.

AT: Prepovedana sta promocijska dejavnost in posredovanje v imenu hčerinske družbe, ki nima sedeža v Uniji, ali podružnice, ki nima sedeža v Avstriji (razen pozavarovanja in retrocesije). Obvezno zavarovanje za zračni prevoz, razen zavarovanja mednarodnega komercialnega zračnega prevoza, lahko prevzame samo hčerinska družba s sedežem v Uniji ali podružnica s sedežem v Avstriji.

DK: Obvezno zavarovanje za zračni prevoz lahko prevzamejo samo družbe s sedežem v Uniji. Nobena oseba ali družba (vključno z zavarovalnicami) ne sme za poslovne namene na Danskem pomagati pri izvajanju neposrednega zavarovanja za osebe s stalnim prebivališčem na Danskem, za danske ladje ali za lastnino na Danskem, razen zavarovalnic z dovoljenjem danske zakonodaje ali danskih pristojnih organov.

DE: Police obveznega zavarovanja za zračni prevoz lahko prevzame samo hčerinska družba s sedežem v Uniji ali podružnica s sedežem v Nemčiji. Če ima tuja zavarovalnica podružnico v Nemčiji, lahko sklepa zavarovalne pogodbe v zvezi z mednarodnim prevozom v Nemčiji samo prek podružnice s sedežem v Nemčiji.

FR: Zavarovanje tveganj v zvezi s kopenskim prevozom lahko prevzamejo samo zavarovalnice s sedežem v Uniji.

PL: Brez obvez za pozavarovanje in retrocesijo, razen za tveganja v zvezi z blagom v mednarodni trgovini.

PT: Zavarovanje zračnega in pomorskega prevoza, ki zajema blago, zrakoplove, ladje brez tovora in odgovornost, lahko prevzamejo samo družbe s sedežem v EU; kot posredniki za tako zavarovalno poslovanje na Portugalskem lahko delujejo samo osebe ali družbe s sedežem v EU.

Za način 1:

AT, BE, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PT, RO, SK, SE, SI in UK: Brez obvez za posredniške storitve neposrednih zavarovanj, razen za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:

| i) | pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter |
| --- | --- |

i)

pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter

| ii) | blago v mednarodnem tranzitu. |
| --- | --- |

ii)

blago v mednarodnem tranzitu.

BG: Brez obvez za neposredno zavarovanje, razen za storitve, ki jih tuji ponudniki na ozemlju Republike Bolgarije zagotavljajo tujcem. Tuje zavarovalnice ne smejo neposredno prevzeti zavarovanja prevoza, ki zajema blago, zavarovanja samih vozil in zavarovanja odgovornosti v zvezi s tveganji, ki obstajajo v Republiki Bolgariji. Tuja zavarovalnica lahko sklepa zavarovalne pogodbe samo prek podružnice. Brez obvez za zavarovanje depozita in podobnih odškodninskih sistemov ter sistemov obveznega zavarovanja.

| B. | Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja) |
| --- | --- |

B.

Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja)

CY, LV in MT: Brez obvez za storitve neposrednega zavarovanja, razen za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:

| i) | pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter |
| --- | --- |

i)

pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter

| ii) | blago v mednarodnem tranzitu. |
| --- | --- |

ii)

blago v mednarodnem tranzitu.

LT: Brez obvez za storitve neposrednega zavarovanja, razen za zavarovanje tveganj, ki se nanašajo na:

| i) | pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter |
| --- | --- |

i)

pomorski prevoz in komercialni zračni prevoz, z lansiranje vesoljskih plovil in tovora (skupaj s sateliti), pri čemer takšno zavarovanje pokriva naslednje ali del tega: blago, ki se prevaža, vozilo, ki prevaža blago, in odgovornost, ki izhaja iz tega; ter

| ii) | blago v mednarodnem tranzitu, razen v zvezi s kopenskim prevozom, kadar obstaja tveganje v Litvi. |
| --- | --- |

ii)

blago v mednarodnem tranzitu, razen v zvezi s kopenskim prevozom, kadar obstaja tveganje v Litvi.

BG, LV, LT in PL: Brez obvez za posredovanje zavarovanja.

ES: Za aktuarske storitve je treba izpolnjevati zahtevo glede stalnega prebivališča in ustreznih triletnih izkušenj.

FI: Storitve neposrednega zavarovanja (vključno s sozavarovanjem) lahko zagotavljajo le zavarovalnice s sedežem v EU ali s podružnico na Finskem. Za zagotavljanje storitev zavarovalnih posrednikov je treba imeti stalni sedež poslovanja v EU.

HR: Brez obvez za neposredno zavarovanje in storitve posredovanja v neposrednem zavarovanju, razen za

| a) | življenjsko zavarovanje: za zagotavljanje življenjskega zavarovanja tujim osebam s stalnim prebivališčem na Hrvaškem, |
| --- | --- |

a)

življenjsko zavarovanje: za zagotavljanje življenjskega zavarovanja tujim osebam s stalnim prebivališčem na Hrvaškem,

| b) | neživljenjsko zavarovanje: za zagotavljanje neživljenjskega zavarovanja tujim osebam s stalnim prebivališčem na Hrvaškem, razen avtomobilske odgovornosti; |
| --- | --- |

b)

neživljenjsko zavarovanje: za zagotavljanje neživljenjskega zavarovanja tujim osebam s stalnim prebivališčem na Hrvaškem, razen avtomobilske odgovornosti;

| c) | ladijsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje. |
| --- | --- |

c)

ladijsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje.

HU: Zavarovalnice, ki nimajo sedeža v EU, lahko na ozemlju Madžarske zagotavljajo neposredno zavarovanje le prek podružnice, registrirane na Madžarskem.

IT: Brez obvez za poklic aktuarja. Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki obstajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalnice s sedežem v Uniji. Ta pridržek ne velja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo.

SE: Zagotavljanje neposrednega zavarovanja je dovoljeno samo prek ponudnika zavarovalnih storitev, pooblaščenega na Švedskem, če pripadata tuji ponudnik storitev in švedska zavarovalnica isti skupini družb ali imata sklenjen sporazum o sodelovanju.

Za način 2:

AT, BE, BG, CZ, CY, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SE, SI in UK: Brez obvez za posredništvo.

BG: Kar zadeva neposredno zavarovanje, lahko bolgarske fizične in pravne osebe ter tujci, ki opravljajo poslovne dejavnosti na ozemlju Republike Bolgarije, sklepajo zavarovalne pogodbe v zvezi s svojo dejavnostjo v Bolgariji samo s ponudniki, ki imajo dovoljenje za opravljanje zavarovalne dejavnosti v Bolgariji. Nadomestilo za zavarovanje, ki je posledica teh pogodb, se plača v Bolgariji. Brez obvez za zavarovanje depozita in podobnih odškodninskih sistemov ter sistemov obveznega zavarovanja.

HR: Brez obvez za neposredno zavarovanje in storitve posredovanja v neposrednem zavarovanju, razen za

| a) | življenjsko zavarovanje: za možnost tujih oseb s stalnim prebivališčem na Hrvaškem, da sklenejo življenjsko zavarovanje; |
| --- | --- |

a)

življenjsko zavarovanje: za možnost tujih oseb s stalnim prebivališčem na Hrvaškem, da sklenejo življenjsko zavarovanje;

| b) | neživljenjsko zavarovanje:






  (i) | za možnost tujih oseb s stalnim prebivališčem na Hrvaškem, da sklenejo neživljenjsko zavarovanje, razen avtomobilske odgovornosti; |
| --- | --- | --- |

b)

neživljenjsko zavarovanje:

(i)

za možnost tujih oseb s stalnim prebivališčem na Hrvaškem, da sklenejo neživljenjsko zavarovanje, razen avtomobilske odgovornosti;

| (ii) | – zavarovanje za osebna ali premoženjska tveganja, ki v Republiki Hrvaški ni na voljo; – podjetja, ki zavarovanje sklenejo v tujini v zvezi z naložbenimi dejavnostmi v tujini, vključno z opremo za te dejavnosti; – za zagotavljanje vračila tujih posojil (jamstvo); – osebna in premoženjska zavarovanja podjetij v popolni lasti in skupnih podjetij, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v tuji državi, če je to v skladu s predpisi navedene države ali če je potrebno za registracijo; – zavarovanje ladij v gradnji ali obnovi, če to določa pogodba, sklenjena s tujim naročnikom (kupcem); |
| --- | --- |

(ii)

– zavarovanje za osebna ali premoženjska tveganja, ki v Republiki Hrvaški ni na voljo; – podjetja, ki zavarovanje sklenejo v tujini v zvezi z naložbenimi dejavnostmi v tujini, vključno z opremo za te dejavnosti; – za zagotavljanje vračila tujih posojil (jamstvo); – osebna in premoženjska zavarovanja podjetij v popolni lasti in skupnih podjetij, ki opravljajo gospodarsko dejavnost v tuji državi, če je to v skladu s predpisi navedene države ali če je potrebno za registracijo; – zavarovanje ladij v gradnji ali obnovi, če to določa pogodba, sklenjena s tujim naročnikom (kupcem);

| c) | ladijsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje. |
| --- | --- |

c)

ladijsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje.

IT: Transportno zavarovanje blaga, zavarovanje samih vozil in zavarovanje odgovornosti v zvezi s tveganji, ki obstajajo v Italiji, lahko prevzemajo samo zavarovalnice s sedežem v Uniji. Ta pridržek ne velja za mednarodni prevoz, ki zajema uvoz v Italijo.

Za način 1:

AT, BE, BG, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SK, SE in UK: Brez obvez, razen za zagotavljanje finančnih informacij in obdelavo finančnih podatkov ter za svetovalne in druge pomožne storitve, razen posredništva.

CY: Brez obvez, razen za trgovanje s prenosljivimi vrednostnimi papirji, za zagotavljanje finančnih informacij in obdelavo finančnih podatkov ter za svetovalne in druge pomožne storitve, razen posredništva.

BE: Za zagotavljanje svetovalnih storitev v zvezi z naložbami se zahteva ustanovitev podjetja v Belgiji.

BG: Lahko veljajo omejitve in pogoji v zvezi z uporabo telekomunikacijskega omrežja.

EE: Za sprejemanje depozitov je treba imeti dovoljenje estonskega finančnega nadzornega organa in biti registriran kot delniška družba, hčerinsko podjetje ali podružnica v skladu z estonsko zakonodajo.

Za upravljanje investicijskih skladov se zahteva ustanovitev specializirane družbe za upravljanje, samo podjetja z registriranim sedežem v Uniji pa lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov.

HR: Brez obvez, razen za posojila, finančni zakup, storitve plačilnega prometa in prenosa denarja, garancije in obveznosti, denarno posredniške posle, zagotavljanje in prenos finančnih informacij ter svetovalne in druge pomožne finančne storitve, razen posredništva.

LT: Za upravljanje skupnih investicijskih skladov in investicijskih družb se zahteva ustanovitev specializirane družbe za upravljanje, samo podjetja z registriranim sedežem ali podružnico v Litvi pa lahko delujejo kot depozitarji premoženja investicijskih skladov.

IE: Za zagotavljanje investicijskih storitev ali svetovanja pri naložbah je treba imeti (I) dovoljenje na Irskem, za pridobitev katerega se običajno zahteva, da je subjekt vključena ali partnerska družba ali samostojni podjetnik s sedežem/registriranim sedežem na Irskem (v nekaterih primerih dovoljenje ni potrebno, npr. če ponudnik storitev iz tretje države ni tržno prisoten na Irskem in ne zagotavlja storitev posameznikom), ali (II) dovoljenje v drugi državi članici v skladu z direktivo EU o investicijskih storitvah.

IT: Brez obvez za „promotori di servizi finanziari“ (prodajalce finančnih storitev).

LV: Brez obvez, razen za zagotavljanje finančnih informacij za svetovalne in druge pomožne storitve, razen posredništva.

LT: Za upravljanje pokojninskega sklada se zahteva tržna prisotnost.

MT: Brez obvez, razen za sprejemanje depozitov in vse vrste posojil, za zagotavljanje finančnih informacij in obdelavo finančnih podatkov ter za svetovalne in druge pomožne storitve, razen posredništva.

PL: Za zagotavljanje in posredovanje finančnih informacij ter za obdelavo finančnih podatkov in povezano programsko opremo: zahteva po uporabi javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.

RO: Brez obvez za finančni zakup, za trgovanje z instrumenti denarnega trga, menjalnimi tečaji, izvedenimi finančnimi instrumenti, valutnimi in obrestnimi instrumenti, prenosljivimi vrednostnimi papirji in drugimi prenosnimi instrumenti ter finančnimi sredstvi, za sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, za upravljanje premoženja ter za storitve poravnav in obračunov za finančna sredstva. Plačila in storitve prenosa denarja so dovoljeni le prek rezidenčne banke.

SI:

| (i) | Sodelovanje pri izdaji menic zakladnice, upravljanje pokojninskih skladov: Brez obvez. |
| --- | --- |

(i)

Sodelovanje pri izdaji menic zakladnice, upravljanje pokojninskih skladov: Brez obvez.

| (ii) | Vsi drugi podsektorji, razen zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, kreditov (posojila vseh vrst) ter garancij in obveznosti, ki jih od tujih kreditnih ustanov sprejmejo domače pravne osebe in samostojni podjetniki, ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez. Člani slovenske borze morajo biti registrirani v Republiki Sloveniji ali biti podružnice tujih investicijskih podjetij ali bank. |
| --- | --- |

(ii)

Vsi drugi podsektorji, razen zagotavljanja in prenosa finančnih informacij, kreditov (posojila vseh vrst) ter garancij in obveznosti, ki jih od tujih kreditnih ustanov sprejmejo domače pravne osebe in samostojni podjetniki, ter svetovalnih in drugih pomožnih finančnih storitev: Brez obvez. Člani slovenske borze morajo biti registrirani v Republiki Sloveniji ali biti podružnice tujih investicijskih podjetij ali bank.

Za način 2:

BG: Lahko veljajo omejitve in pogoji v zvezi z uporabo telekomunikacijskega omrežja.

PL: Za zagotavljanje in posredovanje finančnih informacij ter za obdelavo finančnih podatkov in povezano programsko opremo: zahteva po uporabi javnega telekomunikacijskega omrežja ali omrežja drugega pooblaščenega operaterja.

STORITVE ZDRAVSTVA IN SOCIALNEGA VARSTVA

(samo zasebno financirane storitve)

| A. | Storitve bolnišnic |
| --- | --- |

A.

Storitve bolnišnic

(CPC 9311)

Za način 1:

AT, BE, BG, DE, CY, CZ, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LT, MT, LU, NL, PL, PT, RO, SI, SE, SK in UK: Brez obvez.

HR: Brez obvez, razen za telemedicino.

| C. | Storitve zdravstvenih nastanitvenih ustanov, razen bolnišnic |
| --- | --- |

C.

Storitve zdravstvenih nastanitvenih ustanov, razen bolnišnic

(CPC 93193)

Za način 2:

Jih ni.

| D. | Storitve socialnega varstva |
| --- | --- |

D.

Storitve socialnega varstva

(CPC 933)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, EE, ES, EL, FI, FR, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE, SI, SK in UK: Brez obvez.

Za način 2:

BE: Brez obvez za storitve socialnega varstva, razen za okrevališča in domove počitka ter domove za ostarele.

TURIZEM IN STORITVE V ZVEZI S POTOVANJI

| A. | Hoteli, restavracije ter priprava in dostava jedi |
| --- | --- |

A.

Hoteli, restavracije ter priprava in dostava jedi

(CPC 641, CPC 642 in CPC 643)

razen priprave in dostave jedi v zračnem prevozu. (28)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez, razen za pripravo in dostavo jedi.

HR: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| B. | Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj |
| --- | --- |

B.

Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj

(vključno z vodji potovanj)

(CPC 7471)

Za način 1:

BG, HU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| C. | Storitve turističnih vodnikov |
| --- | --- |

C.

Storitve turističnih vodnikov

(CPC 7472)

Za način 1:

BG, CY, CZ, HU, IT, LT, MT, PL, SK in SI: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

STORITVE NA PODROČJU REKREACIJE, KULTURE IN ŠPORTA

(razen avdiovizualnih storitev)

| A. | Razvedrilne storitve |
| --- | --- |

A.

Razvedrilne storitve

(vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, cirkusov in diskotek)

(CPC 9619)

Za način 1:

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LV, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI in UK: Brez obvez.

Za način 2:

CY, CZ, FI, HR, MT, PL, RO, SK in SI: Brez obvez.

BG: Brez obvez, razen za razvedrilne storitve gledaliških režiserjev, pevskih skupin, glasbenih skupin in orkestrov (CPC 96191); storitve pisateljev, skladateljev, kiparjev, nastopajočih umetnikov in drugih posamičnih umetnikov (CPC 96192); pomožne gledališke storitve (CPC 96193).

EE: Brez obvez za druge storitve za zabavo (CPC 96199), razen za storitve kinematografov.

LT in LV: Brez obvez, razen za storitve delovanja kinematografov (del CPC 96199).

| B. | Storitve poročevalskih in tiskovnih agencij |
| --- | --- |

B.

Storitve poročevalskih in tiskovnih agencij

(CPC 962)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve |
| --- | --- |

C.

Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve

(CPC 963)

Za način 1:

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

Za način 2:

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, HU, IE, IT, LT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

| D. | Športne storitve |
| --- | --- |

D.

Športne storitve

(CPC 9641)

Za načina 1 in 2:

AT: Brez obvez za storitve smučarskih šol in storitve gorskih vodnikov.

BG, CZ, LV, MT, PL, RO in SK: Brez obvez.

Za način 1:

CY, EE in HR: Brez obvez.

| E. | Storitve rekreacijskih parkov in kopališč |
| --- | --- |

E.

Storitve rekreacijskih parkov in kopališč

(CPC 96491)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

PREVOZNE STORITVE

| A. | Pomorski prevoz |
| --- | --- |

A.

Pomorski prevoz

| a) | Mednarodni prevoz potnikov |
| --- | --- |

a)

Mednarodni prevoz potnikov

(CPC 7211 brez nacionalnega kabotažnega prevoza) (29).

| b) | Mednarodni prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Mednarodni prevoz tovora

(CPC 7212 brez nacionalnega kabotažnega prevoza) (30)

Za načina 1 in 2:

BG, CY, DE, EE, ES, FR, FI, EL, IT, LT, MT, PT, RO, SI in SE: Transfer z dovoljenjem.

| B. | Prevoz po celinskih plovnih poteh |
| --- | --- |

B.

Prevoz po celinskih plovnih poteh

| a) | Prevoz potnikov |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 7221 brez nacionalnega kabotažnega prevoza)

| b) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 7222 brez nacionalnega kabotažnega prevoza)

Za načina 1 in 2:

EU: Z ukrepi, ki temeljijo na veljavnih ali prihodnjih sporazumih o dostopu do celinskih voda (vključno s sporazumi v zvezi z osjo Ren–Majna–Donava), se nekatere prometne pravice pridržijo za subjekte s sedežem v zadevnih državah, ki v zvezi z lastništvom izpolnjujejo merila o državljanstvu. Veljajo predpisi o izvajanju Mannheimske konvencije o plovbi po Renu in Beograjske konvencije o režimu plovbe na Donavi.

AT: Potrebno je registrirano podjetje ali stalna poslovna enota v Avstriji.

BG, CY, EE, FI, HR, HU, LT, MT, RO, SE in SI: Brez obvez.

CZ in SK: Brez obvez samo za način 1

| C. | Železniški prevoz |
| --- | --- |

C.

Železniški prevoz

| a) | Prevoz potnikov |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 7111)

| b) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 7112)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

jih ni.

| D. | Cestni prevoz |
| --- | --- |

D.

Cestni prevoz

| a) | Prevoz potnikov |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 7121 in CPC 7122)

| b) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 7123, razen prevoza pošte za lastne potrebe (31)).

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| E. | Cevovodni transport blaga, razen goriva (32) |
| --- | --- |

E.

Cevovodni transport blaga, razen goriva (32)

(CPC 7139)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

POMOŽNE STORITVE V PREVOZU (33)

| A. | Pomožne storitve v pomorskem prevozu |
| --- | --- |

A.

Pomožne storitve v pomorskem prevozu

| a) | Pretovarjanje v pomorstvu |
| --- | --- |

a)

Pretovarjanje v pomorstvu

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(del CPC 742)

| c) | Storitve carinjenja |
| --- | --- |

c)

Storitve carinjenja

| d) | Storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike |
| --- | --- |

d)

Storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike

| e) | Storitve pomorskih agencij |
| --- | --- |

e)

Storitve pomorskih agencij

| f) | Storitve odpreme tovora v pomorstvu |
| --- | --- |

f)

Storitve odpreme tovora v pomorstvu

| g) | Dajanje plovil s posadko v najem |
| --- | --- |

g)

Dajanje plovil s posadko v najem

(CPC 7213)

| h) | Potiskanje in vlečenje |
| --- | --- |

h)

Potiskanje in vlečenje

(CPC 7214)

| i) | Spremljajoče storitve v pomorskem prevozu |
| --- | --- |

i)

Spremljajoče storitve v pomorskem prevozu

(del CPC 745)

| j) | Druge spremljajoče in pomožne storitve |
| --- | --- |

j)

Druge spremljajoče in pomožne storitve

(del CPC 749)

Za način 1:

EU: Brez obvez za pretovarjanje v pomorstvu, za potiskanje in vlečenje, za storitve carinjenja ter za storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike.

AT, BG, CY, CZ, DE, EE, HU, LT, MT, PL, RO, SK, SI in SE: Brez obvez za dajanje plovil s posadko v najem.

BG: brez obvez

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez za skladiščenje.

HR: Brez obvez, razen za storitve posrednikov pri prevozu tovora

Za način 2:

Jih ni.

| B. | Pomožne storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh |
| --- | --- |

B.

Pomožne storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh

| a) | Pretovarjanje |
| --- | --- |

a)

Pretovarjanje

(del CPC 741)

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(del CPC 742)

| c) | Storitve posrednikov pri prevozu tovora |
| --- | --- |

c)

Storitve posrednikov pri prevozu tovora

(del CPC 748)

| d) | Dajanje plovil s posadko v najem |
| --- | --- |

d)

Dajanje plovil s posadko v najem

(CPC 7223)

| e) | Potiskanje in vlečenje |
| --- | --- |

e)

Potiskanje in vlečenje

(CPC 7224)

| f) | Spremljajoče storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh |
| --- | --- |

f)

Spremljajoče storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh

(del CPC 745)

| g) | Druge spremljajoče in pomožne storitve |
| --- | --- |

g)

Druge spremljajoče in pomožne storitve

(del CPC 749)

Za načina 1 in 2:

EU: Z ukrepi, ki temeljijo na veljavnih ali prihodnjih sporazumih o dostopu do celinskih voda (vključno s sporazumi v zvezi z osjo Ren–Majna–Donava), se nekatere prometne pravice pridržijo za subjekte s sedežem v zadevnih državah, ki v zvezi z lastništvom izpolnjujejo merila o državljanstvu. Veljajo predpisi o izvajanju Mannheimske konvencije o plovbi po Renu.

EU: Brez obvez za potiskanje in vlečenje, razen za CZ, LV in SK samo za način 2, kadar: Jih ni.

HR: Brez obvez, razen za storitve posrednikov pri prevozu tovora

Za način 1:

AT, BG, CY, CZ, DE, EE, FI, HU, LV, LT, MT, RO, SK, SI in SE: Brez obvez za dajanje plovil s posadko v najem.

| C. | Pomožne storitve v železniškem prevozu |
| --- | --- |

C.

Pomožne storitve v železniškem prevozu

| a) | Pretovarjanje |
| --- | --- |

a)

Pretovarjanje

(del CPC 741)

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(del CPC 742)

| c) | Storitve posrednikov pri prevozu tovora |
| --- | --- |

c)

Storitve posrednikov pri prevozu tovora

(del CPC 748)

| d) | Potiskanje in vlečenje |
| --- | --- |

d)

Potiskanje in vlečenje

(CPC 7113)

| e) | Spremljajoče storitve v železniškem prevozu potnikov |
| --- | --- |

e)

Spremljajoče storitve v železniškem prevozu potnikov

(CPC 743)

| f) | Druge spremljajoče in pomožne storitve |
| --- | --- |

f)

Druge spremljajoče in pomožne storitve

(del CPC 749)

Za način 1:

EU: Brez obvez za potiskanje in vlečenje.

HR: Brez obvez, razen za storitve posrednikov pri prevozu tovora

Za način 2:

Jih ni.

| D. | Pomožne storitve v cestnem prevozu |
| --- | --- |

D.

Pomožne storitve v cestnem prevozu

| a) | Pretovarjanje |
| --- | --- |

a)

Pretovarjanje

(del CPC 741)

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(del CPC 742)

| c) | Storitve posrednikov pri prevozu tovora |
| --- | --- |

c)

Storitve posrednikov pri prevozu tovora

(del CPC 748)

| d) | Dajanje komercialnih cestnih vozil z voznikom v najem |
| --- | --- |

d)

Dajanje komercialnih cestnih vozil z voznikom v najem

(CPC 7124)

| e) | Spremljajoče storitve v cestnem prevozu |
| --- | --- |

e)

Spremljajoče storitve v cestnem prevozu

(CPC 744)

| f) | Druge spremljajoče in pomožne storitve |
| --- | --- |

f)

Druge spremljajoče in pomožne storitve

(del CPC 749)

Za način 1:

AT, BG, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SI in SE: Brez obvez za dajanje komercialnih cestnih vozil z voznikom v najem.

HR: Brez obvez, razen za storitve posrednikov pri prevozu tovora in spremljajoče storitve v cestnem prevozu, za katere se zahteva dovoljenje.

Za način 2:

Jih ni.

| D. | Pomožne storitve v zračnem prevozu |
| --- | --- |

D.

Pomožne storitve v zračnem prevozu

| a) | Storitve zemeljske oskrbe (vključno s pripravo in dostavo jedi) |
| --- | --- |

a)

Storitve zemeljske oskrbe (vključno s pripravo in dostavo jedi)

Za način 1:

EU: Brez obvez, razen za pripravo in dostavo jedi.

Za način 2:

BG, CY, CZ, HR, HU, MT, PL, RO, SK in SI: Brez obvez.

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(del CPC 742)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Storitve posrednikov pri prevozu tovora |
| --- | --- |

c)

Storitve posrednikov pri prevozu tovora

(del CPC 748)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Dajanje zrakoplovov s posadko v najem |
| --- | --- |

d)

Dajanje zrakoplovov s posadko v najem

(CPC 734)

Za načina 1 in 2:

EU: Zrakoplovi, ki jih uporablja letalski prevoznik iz Unije, morajo biti registrirani v državi članici, v kateri je bila prevozniku izdana licenca, ali drugje v Uniji.

Za registracijo zrakoplova se lahko zahteva, da je v lasti fizičnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede državljanstva, ali pravnih oseb, ki izpolnjujejo posebna merila glede lastništva kapitala in nadzora.

Izjemoma lahko tuji letalski prevoznik da v najem zrakoplov, registriran zunaj EU, letalskemu prevozniku iz Evropske unije, kadar ima ta izjemne potrebe, potrebe glede sezonske zmogljivosti ali potrebe po odpravljanju operativnih težav, ki jih ne more ustrezno zadovoljiti z najemom zrakoplova, registriranega v Evropski uniji, pri tem pa je treba pridobiti časovno omejeno dovoljenje države članice EU, ki je izdala licenco letalskemu prevozniku iz Evropske unije.

| e) | Prodaja in trženje |
| --- | --- |

e)

Prodaja in trženje

| f) | Računalniški sistem rezervacij |
| --- | --- |

f)

Računalniški sistem rezervacij

Za načina 1 in 2:

EU: Kadar ponudniki storitev računalniškega sistema rezervacij zunaj Evropske unije letalskim prevoznikom iz Evropske unije ne zagotavljajo enake obravnave (34), kot se zagotavlja v Evropski uniji, ali kadar letalski prevozniki, ki niso iz EU, ponudnikom storitev računalniškega sistema rezervacij iz Evropske unije ne zagotavljajo enake obravnave, kot se zagotavlja v Evropski uniji, se lahko sprejmejo ukrepi, s katerimi ponudniki storitev računalniškega sistema rezervacij iz Evropske unije zagotovijo enako obravnavo letalskim prevoznikom, ki niso iz EU, oziroma s katerimi letalski prevozniki iz Evropske unije zagotovijo enako obravnavo ponudnikom storitev računalniškega sistema rezervacij, ki niso iz EU.

| g) | Upravljanje letališč |
| --- | --- |

g)

Upravljanje letališč

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| E. | Pomožne storitve pri cevovodnem transportu blaga, razen goriva (35) |
| --- | --- |

E.

Pomožne storitve pri cevovodnem transportu blaga, razen goriva (35)

| a) | Skladiščenje blaga, razen goriva, ki se prenaša po cevovodih |
| --- | --- |

a)

Skladiščenje blaga, razen goriva, ki se prenaša po cevovodih

(del CPC 742)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

DRUGE PREVOZNE STORITVE

Zagotavljanje storitev kombiniranega prevoza

BE, DE, DK, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LU, NL, PT in UK: Jih ni, brez poseganja v omejitve iz tega seznama obveznosti, ki vplivajo na kakršno koli obliko prevoza.

AT, BG, CY, CZ, EE, HR, HU, LT, LV, MT, PL, RO, SE, SI in SK: Brez obvez.

ENERGETSKE STORITVE

| A. | Storitve, povezane z rudarstvom |
| --- | --- |

A.

Storitve, povezane z rudarstvom

(CPC 883) (36)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Cevovodni transport goriv |
| --- | --- |

B.

Cevovodni transport goriv

(CPC 7131)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, EE, FI, FR, EL, IE, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

| C. | Skladiščenje goriva, ki se prenaša po cevovodih |
| --- | --- |

C.

Skladiščenje goriva, ki se prenaša po cevovodih

(del CPC 742)

Za način 1:

AT, BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FI, FR, EL, HR, IE, IT, LT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SI, SE in UK: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| D. | Veleprodaja trdnih, tekočih in plinastih goriv ter podobnih izdelkov |
| --- | --- |

D.

Veleprodaja trdnih, tekočih in plinastih goriv ter podobnih izdelkov

(CPC 62271)

ter veleprodaja elektrike, pare in vroče vode

Za način 1:

EU: Brez obvez za veleprodajo elektrike, pare in vroče vode.

Za način 2:

Jih ni.

| E. | Maloprodaja motornega goriva |
| --- | --- |

E.

Maloprodaja motornega goriva

(CPC 613)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| F. | Maloprodaja kurilnega olja, plina v jeklenkah, premoga in drv |
| --- | --- |

F.

Maloprodaja kurilnega olja, plina v jeklenkah, premoga in drv

(CPC 63297)

ter maloprodaja elektrike, plina (ki ni v jeklenkah), pare in tople vode

Za način 1:

EU: Brez obvez za maloprodajo elektrike, plina (ki ni v jeklenkah), pare in tople vode.

BE, BG, CY, CZ, DE, DK, ES, FR, EL, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SK in UK: Za trgovino na drobno s kurilnim oljem, plinom v jeklenkah, premogom in lesom brez obvez, razen za naročila po pošti, kadar: jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

| G. | Storitve, povezane z distribucijo energije |
| --- | --- |

G.

Storitve, povezane z distribucijo energije

(CPC 887)

Za način 1:

EU: Brez obvez, razen za posvetovalne storitve, kadar: jih ni.

Za način 2:

Jih ni.

DRUGE STORITVE, KI NISO ZAJETE NA DRUGEM MESTU

| a) | Storitve pralnic in kemičnih čistilnic ter storitve barvanja |
| --- | --- |

a)

Storitve pralnic in kemičnih čistilnic ter storitve barvanja

(CPC 9701)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| b) | Frizerske storitve |
| --- | --- |

b)

Frizerske storitve

(CPC 97021)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| c) | Kozmetične, manikirske in pedikerske storitve |
| --- | --- |

c)

Kozmetične, manikirske in pedikerske storitve

(CPC 97022)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| d) | Druge lepotilne storitve, d.n. |
| --- | --- |

d)

Druge lepotilne storitve, d.n.

(CPC 97029)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| e) | Storitve zdravilišč in neterapevtske masaže, dokler se izvajajo kot storitve za sprostitev in dobro telesno počutje in ne v medicinske ali rehabilitacijske namene (37) |
| --- | --- |

e)

Storitve zdravilišč in neterapevtske masaže, dokler se izvajajo kot storitve za sprostitev in dobro telesno počutje in ne v medicinske ali rehabilitacijske namene (37)

CPC Razl. 1.0 97230)

Za način 1:

EU: Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| g) | Storitve telekomunikacijskih povezav (CPC 7543) |
| --- | --- |

g)

Storitve telekomunikacijskih povezav (CPC 7543)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

---

(1)  Vključuje pravno svetovanje, pravno zastopanje, pravno arbitražo in spravo/mediacijo ter pravno dokumentiranje in certificiranje. Zagotavljanje pravnih storitev je dovoljeno le v zvezi z mednarodnim javnim pravom, pravom EU in pravom katere koli jurisdikcije, v kateri je ponudnik storitev ali njegovo osebje usposobljeno za opravljanje poklica odvetnika; kot za druge storitve tudi za te storitve veljajo zahteve glede dovoljenj in postopki, ki se uporabljajo v državah članicah EU. Za odvetnike, ki zagotavljajo pravne storitve v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom, so lahko te zahteve med drugim skladnost z lokalnimi etičnimi kodeksi, uporaba v domači državi pridobljenega naziva (razen če se priznanje naziva pridobi v tuji državi), zahteve glede zavarovanja, enostavna registracija pri odvetniški zbornici države gostiteljice ali poenostavljen vstop v odvetniško zbornico države gostiteljice s preskusom poklicne usposobljenosti ter pravni ali poklicni domicil v državi gostiteljici. Pravne storitve v zvezi s pravom EU načeloma zagotavlja popolnoma usposobljen odvetnik, ki je član odvetniške zbornice v EU in deluje osebno, pravne storitve v zvezi s pravom države članice EU pa načeloma zagotavlja popolnoma usposobljen odvetnik, ki je član odvetniške zbornice v tej državi članici in deluje osebno. Polnopravno članstvo v odvetniški zbornici zadevne države članice EU je lahko torej nujno za zastopanje pred sodišči in drugimi pristojnimi organi v EU, saj vključuje uporabo procesnega prava EU in nacionalnega procesnega prava. Vendar pa lahko v nekaterih državah članicah tuji odvetniki, ki niso polni člani odvetniške zbornice, v civilnih postopkih zastopajo stranko, ki je državljan ali ki pripada državi, v kateri ima odvetnik pravico do opravljanja poklica.

(2)  Ne zajema pravnega svetovanja in storitev pravnega zastopanja pri davčnih zadevah, ki so pod 1.A.a). Pravne storitve

(3)  Za dobavo farmacevtskih izdelkov širši javnosti, kot tudi zagotavljanje drugih storitev, veljajo zahteve in postopki za dovoljenja ter postopki, ki veljajo v državah članicah. Na splošno velja, da to dejavnost opravljajo le farmacevti. V nekaterih državah članicah farmacevti zagotavljajo izključno samo dobavo zdravil na recept.

(4)  Del CPC 85201, ki je pod 1.A.h. Zdravstvene in zobozdravstvene storitve

(5)  Zadevna storitev se nanaša na poklic nepremičninskega posrednika in ne vpliva na nobene pravice in/ali omejitve za fizične ali pravne osebe, ki kupujejo nepremičnino.

(6)  Vzdrževanje in popravila vozil (CPC 6112, CPC 6122, CPC 8867 in CPC 8868) je pod točkami l.F.l) 1. do 1.F l) 4.

(7)  Ne zajema tiskanja, ki spada pod CPC 88442 in je pod točko 1.F p).

(8)  Izraz „obdelava“ vključuje sprejem, sortiranje, prevoz in dostavo.

(9)  „Poštna pošiljka“ se nanaša na pošiljke, ki jih obdela katera koli vrsta zasebnega ali javnega gospodarskega subjekta.

(10)  Npr. pisma, razglednice.

(11)  To zajema knjige in kataloge.

(12)  Dnevniki, časopisi in revije.

(13)  Za podsektorje od i) do iv) so lahko potrebna posamezna dovoljenja, ki nalagajo posebne obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve in/ali finančni prispevek za kompenzacijski sklad.

(14)  Ekspresna dostava lahko poleg večje hitrosti in zanesljivosti vključuje tudi elemente dodane vrednosti, kot so sprejem pošiljke na kraju izvora, osebna dostava naslovniku, sledenje, možnost spremembe namembnega kraja in naslovnika med prevozom ter potrditev prejema.

(15)  Sredstva, vključno z zagotavljanjem začasnih prostorov in prevoza, zagotavlja tretja stran, kar omogoča lastno dostavo z medsebojno izmenjavo poštnih pošiljk med uporabniki, ki se naročijo na to storitev. Poštna pošiljka se nanaša na pošiljke, ki jih obdela katera koli vrsta zasebnega ali javnega gospodarskega subjekta.

(16)  „Pošiljke korespondence“: pisno sporočilo na kakršnem koli fizičnem mediju, ki se prenese in dostavi na naslov, ki ga navede pošiljatelj na pošiljki ali na njeni ovojnici. Knjige, katalogi, časopisi in revije se ne štejejo kot pošiljke korespondence.

(17)  Prevoz pošte za lastne potrebe s katerim koli kopenskim prevozom.

(18)  Prevoz pošte z lastne potrebe po zraku.

(19)  Te storitve ne zajemajo spletnih informacij in/ali obdelave podatkov (vključno z obdelavo transakcij) (del CPC 843), kar je pod 1.B. „Računalniške storitve“.

(20)  Predvajanje programov je opredeljeno kot neprekinjeno predvajanje, ki je potrebno za prenos signalov televizijskih in radijskih programov do splošne javnosti, ne zajema pa povezav med operaterji.

(21)  Te storitve zajemajo telekomunikacijske storitve v zvezi s prenosom in sprejemom radijskega in televizijskega oddajanja po satelitu (neprekinjeno predvajanje preko satelita, potrebno za prenos signalov televizijskih in radijskih programov do splošne javnosti). To zajema prodajo uporabe satelitskih storitev, ne vključuje pa prodaje paketov s televizijskimi programi gospodinjstvom.

(22)  Te storitve, ki zajemajo CPC 62271, so pod točko 18.D razdelka ENERGETSKE STORITVE.

(23)  Ne zajema popravil in vzdrževanja, ki so pod točkama 1.B. in 1.F.l) razdelka POSLOVNE STORITVE.

(24)  Maloprodaja farmacevtskih, medicinskih in ortopedskih izdelkov je pod točko 1.A.k) razdelka STROKOVNE STORITVE.

(25)  Ustreza storitvam ravnanja z odplakami.

(26)  Ustreza storitvam čiščenja izpušnih plinov.

(27)  Ustreza delom storitev varstva narave in krajine.

(28)  Priprava in dostava jedi v zračnem prevozu je pod točko 12.D.a) „Storitve zemeljske oskrbe“ razdelka POMOŽNE STORITVE V PREVOZU.

(29)  Brez poseganja v obseg dejavnosti, ki se lahko štejejo kot kabotaža po ustrezni nacionalni zakonodaji, ta seznam ne vključuje nacionalne kabotaže, ki naj bi zajemala prevoz potnikov ali blaga med pristaniščem ali točko v državi članici EU in drugim pristaniščem ali točko v isti državi članici, vključno z njenim epikontinentalnim pasom, kot je določeno v Konvenciji ZN o pomorskem mednarodnem pravu, ter promet, ki se začne in konča v istem pristanišču ali točki v državi članici EU.

(30)  Vključno s transferjem ter premeščanjem opreme s strani ponudnikov mednarodnega pomorskega prevoza med pristanišči, ki se nahajajo v isti državi, ko prihodki niso vključeni.

(31)  Del CPC 71235, ki je v naslovu KOMUNIKACIJSKE STORITVE pod 2.A. Poštne in kurirske storitve.

(32)  Cevovodni transport goriv je pod točko 13.B razdelka ENERGETSKE STORITVE.

(33)  Ne zajema vzdrževanja in popravil vozil, ki so pod točkami 1.F.l) 1 do 1.F.l) 4 razdelka POSLOVNE STORITVE.

(34)  „Enakovredna obravnava“ pomeni nediskriminatorno obravnavanje letalskih prevoznikov iz Unije in ponudnikov storitev računalniškega sistema rezervacij iz Unije.

(35)  Pomožne storitve pri cevovodnem transportu goriv so pod točko 13.C razdelka ENERGETSKE STORITVE.

(36)  Zajema naslednje storitve za honorar ali na podlagi pogodbe: svetovalne in posvetovalne storitve v zvezi z rudarstvom, pripravo rudarskih izkopov, namestitev opreme na mestu izkopa, vrtanje, storitve z orodjem za vrtanje, storitve polaganja zaščitnih in proizvodnih cevi, tehniko izplak in oskrbo, nadzor trdnih snovi, posebne operacije iskanja in dela v jarkih, geologijo območja vrtin in nadzor vrtanja, jemanje vzorcev jedra, storitve preskušanja vrtin, uporabo kabla (t.i. „wireline“), oskrbo in delovanje tekočin za zapolnjevanje vrtin (slanic), dobavo in montažo naprav za zapolnjevanje vrtin, cementiranje (črpanje pod pritiskom), storitve stimulacije (lomljenje, kisanje in črpanje pod pritiskom), storitve zaključnih del in popravila vrtin, zamašitev in opustitev vrtin.

(37)  Terapevtske masaže in storitve termalnega zdravljenja so pod točko 1.A.h) Zdravstvene storitve, 1.A.j) 2. „Storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in paramedicinskega osebja“ ter zdravstvene storitve (8.A in 8.C).

PRILOGA XIV-C

SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI S KLJUČNIM OSEBJEM, DIPLOMIRANIMI PRIPRAVNIKI IN PRODAJALCI POSLOVNIH STORITEV (UNIJA)

| 1. | Seznam spodaj navedeni pridržkov navaja gospodarske dejavnosti, ki so bile liberalizirane v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, za katere se uporabljajo omejitve v zvezi s ključnim osebjem in diplomiranimi pripravniki v skladu s členom 89 tega sporazuma in v zvezi s prodajalci poslovnih storitev v skladu s členom 90 tega sporazuma, ter določa take omejitve. Na tem seznamu so naslednji elementi:






  (a) | v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, ter |
| --- | --- | --- |

1.

Seznam spodaj navedeni pridržkov navaja gospodarske dejavnosti, ki so bile liberalizirane v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, za katere se uporabljajo omejitve v zvezi s ključnim osebjem in diplomiranimi pripravniki v skladu s členom 89 tega sporazuma in v zvezi s prodajalci poslovnih storitev v skladu s členom 90 tega sporazuma, ter določa take omejitve. Na tem seznamu so naslednji elementi:

(a)

v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, ter

| (b) | v drugem stolpcu pa je opis veljavnih omejitev. |
| --- | --- |

(b)

v drugem stolpcu pa je opis veljavnih omejitev.

Kadar pridržek iz točke (b) zajema le pridržke za posamezne države članice, prevzame država članica, ki med njimi ni navedena, obveznosti v zadevnem sektorju brez pridržkov (če pridržkov za posamezne države članice v določenem sektorju ni, to ne vpliva na horizontalne pridržke ali sektorske pridržke za vso Unijo, ki morda veljajo).

Unija ne prevzame nobene obveznosti za ključno osebje, diplomirane pripravnike in prodajalce poslovnih storitev v gospodarskih dejavnostih, ki niso liberalizirane (ki ostanejo brez obvez) v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

| 2. | Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev:






  (a) | CPC pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC prov, 1991; ter |
| --- | --- | --- |

2.

Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev:

(a)

CPC pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC prov, 1991; ter

| (b) | „CPC Razl. 1.0“ pomeni Osrednjo klasifikacijo proizvodov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC Razl. 1.0, 1998. |
| --- | --- |

(b)

„CPC Razl. 1.0“ pomeni Osrednjo klasifikacijo proizvodov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC Razl. 1.0, 1998.

| 3. | Obveznosti za ključno osebje, diplomirane pripravnike, prodajalce poslovnih storitev in prodajalce blaga ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj. |
| --- | --- |

3.

Obveznosti za ključno osebje, diplomirane pripravnike, prodajalce poslovnih storitev in prodajalce blaga ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj.

| 4. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 89 in 90 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za ključno osebje, diplomirane pripravnike in prodajalce poslovnih storitev iz Gruzije. |
| --- | --- |

4.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 89 in 90 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za ključno osebje, diplomirane pripravnike in prodajalce poslovnih storitev iz Gruzije.

| 5. | Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov EU in njenih držav članic v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

5.

Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov EU in njenih držav članic v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb.

| 6. | Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica. |
| --- | --- |

6.

Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica.

| 7. | Spodnji seznam ne posega v obstoj javnih monopolov in izključnih pravic, kakor je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem. |
| --- | --- |

7.

Spodnji seznam ne posega v obstoj javnih monopolov in izključnih pravic, kakor je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem.

| 8. | V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v državi članici ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje. |
| --- | --- |

8.

V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v državi članici ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje.

| 9. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.






  Sektor ali podsektor | Opis pridržkov |
| --- | --- | --- |
| VSI SEKTORJI | Obseg premeščanj znotraj podjetja
  BG: Število premeščenega osebja znotraj podjetja ne sme preseči 10 odstotkov povprečnega letnega števila državljanov EU, zaposlenih pri zadevni bolgarski pravni osebi. V podjetjih z manj kot 100 zaposlenimi lahko z odobritvijo število premeščenega osebja znotraj podjetja preseže 10 odstotkov vseh zaposlenih.
  HU: Brez obvez za fizično osebo, ki je bila partner v pravni osebi Gruzije. |
| VSI SEKTORJI | Diplomirani pripravniki
  Za AT, CZ, DE, ES, FR in HU: Usposabljanje mora biti povezano s pridobljeno univerzitetno diplomo.
  BG in HU: Za diplomirane pripravnike se zahteva preverjanje gospodarskih potreb, (1). |
| VSI SEKTORJI | Generalni direktorji in revizorji
  AT: Generalni direktorji podružnic pravnih oseb morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji; fizične osebe, ki so v pravni osebi ali podružnici odgovorne za upoštevanje avstrijskega zakona o trgovini, morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji.
  FI: Tujec, ki trguje kot zasebni podjetnik, mora imeti dovoljenje za promet in stalno prebivališče v EGP. Za vse sektorje velja, da mora generalni direktor imeti stalno prebivališče v EGP, vendar se lahko določenim družbam odobrijo izjeme.
  FR: Če generalni direktor industrijske, komercialne ali obrtne dejavnosti nima dovoljenja za stalno bivanje, mora imeti posebno dovoljenje.
  RO: Večina revizorjev gospodarske družbe in njihovih namestnikov je romunskih državljanov.
  SE: Generalni direktor pravne osebe ali podružnice ima stalno prebivališče na Švedskem. |
| VSI SEKTORJI | Priznavanje
  EU: Direktive EU o medsebojnem priznavanju diplom veljajo le za državljane držav članic EU. Pravica do opravljanja zakonsko urejenih poklicnih storitev v eni od držav članic EU ne zagotavlja pravice do njihovega opravljanja v drugi državi članici (2). |
| 6. | POSLOVNE STORITVE |

9.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.

Sektor ali podsektor

Opis pridržkov

VSI SEKTORJI

Obseg premeščanj znotraj podjetja

BG: Število premeščenega osebja znotraj podjetja ne sme preseči 10 odstotkov povprečnega letnega števila državljanov EU, zaposlenih pri zadevni bolgarski pravni osebi. V podjetjih z manj kot 100 zaposlenimi lahko z odobritvijo število premeščenega osebja znotraj podjetja preseže 10 odstotkov vseh zaposlenih.

HU: Brez obvez za fizično osebo, ki je bila partner v pravni osebi Gruzije.

VSI SEKTORJI

Diplomirani pripravniki

Za AT, CZ, DE, ES, FR in HU: Usposabljanje mora biti povezano s pridobljeno univerzitetno diplomo.

BG in HU: Za diplomirane pripravnike se zahteva preverjanje gospodarskih potreb, (1).

VSI SEKTORJI

Generalni direktorji in revizorji

AT: Generalni direktorji podružnic pravnih oseb morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji; fizične osebe, ki so v pravni osebi ali podružnici odgovorne za upoštevanje avstrijskega zakona o trgovini, morajo imeti stalno prebivališče v Avstriji.

FI: Tujec, ki trguje kot zasebni podjetnik, mora imeti dovoljenje za promet in stalno prebivališče v EGP. Za vse sektorje velja, da mora generalni direktor imeti stalno prebivališče v EGP, vendar se lahko določenim družbam odobrijo izjeme.

FR: Če generalni direktor industrijske, komercialne ali obrtne dejavnosti nima dovoljenja za stalno bivanje, mora imeti posebno dovoljenje.

RO: Večina revizorjev gospodarske družbe in njihovih namestnikov je romunskih državljanov.

SE: Generalni direktor pravne osebe ali podružnice ima stalno prebivališče na Švedskem.

VSI SEKTORJI

Priznavanje

EU: Direktive EU o medsebojnem priznavanju diplom veljajo le za državljane držav članic EU. Pravica do opravljanja zakonsko urejenih poklicnih storitev v eni od držav članic EU ne zagotavlja pravice do njihovega opravljanja v drugi državi članici (2).

6.

POSLOVNE STORITVE

| A. | Strokovne storitve |
| --- | --- |

A.

Strokovne storitve

| a) | Pravne storitve |
| --- | --- |

a)

Pravne storitve

(CPC 861) (3)

razen za pravno svetovanje ter pravno dokumentiranje in certificiranje, ki jih opravljajo pravni strokovnjaki kot nosilci javnih funkcij, na primer notarji, „huissiers de justice“ ali drugi „officiers publics et ministériels“.

AT, CY, ES, EL, LT, MT, RO in SK: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za opravljanje odvetniškega poklica z domačo zakonodajo (pravnim redom EU in nacionalno zakonodajo), velja pogoj glede državljanstva. Za ES: pristojni organi lahko odobrijo izjeme.

BE, FI: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za pravno zastopanje, veljata pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča. V BE za zastopanje pred „Cour de cassation“ v nekazenskih zadevah veljajo kvote.

BG: Gruzijski odvetniki lahko pravno zastopanje zagotavljajo le za gruzijskega državljana, pri čemer se upoštevata vzajemnost in sodelovanje z bolgarskim odvetnikom. Za pravno mediacijo se zahteva stalno prebivališče.

FR: Za dostop odvetnikov do poklica „avocat auprès de la Cour de Cassation“ in „avocat auprès du Conseil d’Etat“ veljajo kvote in pogoj glede državljanstva.

HR: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za pravno zastopanje, velja pogoj glede državljanstva (hrvaško državljanstvo ali državljanstvo druge države članice EU).

HU: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici veljata pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča. Za tuje odvetnike je obseg pravnih dejavnosti omejen na opravljanje pravnega svetovanja, ki poteka na podlagi pogodbe o sodelovanju, sklenjene z madžarskim odvetnikom ali odvetniško pisarno.

LV: Zahteva glede državljanstva za zaprisežene odvetnike, na katere je omejeno pravno zastopanje v kazenskih postopkih.

DK: Trženje storitev pravnega svetovanja je omejeno na odvetnike z dansko licenco za opravljanje dejavnosti. Zahteva glede danskega pravnega izpita za pridobitev danskega dovoljenja za opravljanje dejavnosti.

LU: Pogoj glede državljanstva za izvajanje pravnih storitev v zvezi z zakonodajo Luksemburga in EU.

SE: Za članstvo v odvetniški zbornici, ki je potrebno le za uporabo švedskega naziva „advokat“, velja zahteva glede stalnega bivališča.

| b) 1. | Računovodske in knjigovodske storitve |
| --- | --- |

b) 1.

Računovodske in knjigovodske storitve

(CPC 86212, razen „revizijskih storitev“, CPC 86213, CPC 86219 in CPC 86220)

FR: Zagotavljanje računovodskih in knjigovodskih storitev je odvisno od odločitve ministra za gospodarstvo, finance in industrijo v dogovoru z ministrom za zunanje zadeve. Zahteva glede stalnega bivališča ne sme presegati pet let.

IT: Zahteva se stalno prebivališče.

| b) 2. | Revizijske storitve |
| --- | --- |

b) 2.

Revizijske storitve

(CPC 86211 in 86212, razen računovodskih storitev)

AT: Pogoj glede državljanstva za zastopanje pred pristojnimi organi in izvajanje revizij, predvidenih v posebni avstrijski zakonodaji (na primer v zakonu o delniških družbah, zakonu o borzah, zakonu o bančništvu itd.).

DK: Zahteva se stalno prebivališče.

ES: Pogoj glede državljanstva za zakonite revizorje ter administratorje, direktorje in partnerje družb, razen tistih, ki so zajeti v 8. direktivi EGS o pravu gospodarskih družb.

FI: Zahteva glede stalnega prebivališča velja za najmanj enega od revizorjev v finski družbi z omejeno odgovornostjo.

EL: Pogoj glede državljanstva za zakonite revizorje.

HR: Revizorske storitve lahko opravljajo samo pooblaščeni revizorji z licenco, ki jo uradno priznava hrvaška revizorska zbornica.

IT: Za samostojne revizorje se zahteva stalno prebivališče.

SE: Samo revizorji, registrirani na Švedskem, lahko opravljajo pravne revizorske storitve pri nekaterih pravnih osebah, med drugim v vseh družbah z omejeno odgovornostjo. Za odobritev je potrebno stalno bivališče.

| c) | Davčno svetovanje |
| --- | --- |

c)

Davčno svetovanje

(CPC 863) (4)

AT: Za zastopanje pred pristojnimi organi velja pogoj glede državljanstva.

BG in SI: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake.

HU: Zahteva se stalno prebivališče.

| d) | Arhitekturne storitve
  ter |
| --- | --- |

d)

Arhitekturne storitve

ter

| e) | Urbanistično in krajinsko načrtovanje |
| --- | --- |

e)

Urbanistično in krajinsko načrtovanje

(CPC 8671 in CPC 8674)

EE: Najmanj ena odgovorna oseba (projektni vodja ali svetovalec) mora imeti stalno prebivališče v Estoniji.

BG: Tuji strokovnjaki morajo imeti najmanj dve leti izkušenj na področju gradbeništva. Pogoj glede državljanstva za urbanistično in krajinsko načrtovanje.

EL, HU in IT: Zahteva se stalno prebivališče.

SK: Obvezno je članstvo v zadevni zbornici; lahko se prizna članstvo v zadevni tuji instituciji. Zahteva se stalno prebivališče, vendar se lahko upoštevajo tudi izjeme.

| f) | Inženirske storitve
  ter |
| --- | --- |

f)

Inženirske storitve

ter

| g) | Integrirane inženirske storitve |
| --- | --- |

g)

Integrirane inženirske storitve

(CPC 8672 in CPC 8673)

EE: Najmanj ena odgovorna oseba (projektni vodja ali svetovalec) mora imeti stalno prebivališče v Estoniji.

BG: Tuji strokovnjaki morajo imeti najmanj dve leti izkušenj na področju gradbeništva.

HR, IT in SK: Zahteva se stalno prebivališče.

EL in HU: Zahteva glede stalnega prebivališča (za CPC 8673 zahteva glede stalnega prebivališča velja samo za diplomirane pripravnike)

| h) | Zdravstvene (vključno s storitvami psihologov) in zobozdravstvene storitve |
| --- | --- |

h)

Zdravstvene (vključno s storitvami psihologov) in zobozdravstvene storitve

(CPC 9312 in del CPC 85201)

CZ, IT in SK: Zahteva se stalno prebivališče.

CZ, RO in SK: Za tuje fizične osebe se zahteva dovoljenje pristojnih organov.

BE in LU: Za diplomirane pripravnike se zahteva dovoljenje pristojnih organov za tuje fizične osebe.

BG, MT: Pogoj glede državljanstva.

DK: Omejeno dovoljenje za opravljanje posebne naloge se lahko izda za največ 18 mesecev, potrebno pa je tudi stalno prebivališče.

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar pa je dostop možen v okviru letno določenih kvot.

HR: Vse osebe, ki storitve zagotavljajo neposredno bolnikom ali zdravijo bolnike, potrebujejo licenco, ki jo izda poklicna zbornica.

LV: Tujci za izvajanje prakse medicinskih poklicev potrebujejo dovoljenje lokalnih zdravstvenih organov, ki temelji na gospodarski potrebi po zdravnikih in zobozdravnikih v dani regiji.

PL: Tujci za izvajanje prakse medicinskih poklicev potrebujejo dovoljenje. Tuji zdravniki imajo omejeno glasovalno pravico v poklicnih zbornicah.

PT: Zahteva glede stalnega prebivališča za psihologe.

| i) | Veterinarske storitve |
| --- | --- |

i)

Veterinarske storitve

(CPC 932)

BG, DE, EL, FR, HR in HU: Pogoj glede državljanstva.

CZ in SK: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega bivališča

IT: Zahteva se stalno prebivališče.

PL: Pogoj glede državljanstva. Tujci se lahko prijavijo za pridobitev dovoljenja za opravljanje poklica.

| j) 1. | Babiške storitve |
| --- | --- |

j) 1.

Babiške storitve

(del CPC 93191)

AT: Fizična oseba lahko v Avstriji odpre ordinacijo pod pogojem, da je opravljala ta poklic najmanj tri leta pred tem.

BE in LU: Za diplomirane pripravnike se zahteva dovoljenje pristojnih organov za tuje fizične osebe.

CY, EE, RO in SK: Za tuje fizične osebe se zahteva dovoljenje pristojnih organov.

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar pa je dostop možen v okviru letno določenih kvot.

HR: Vse osebe, ki storitve zagotavljajo neposredno bolnikom ali zdravijo bolnike, potrebujejo licenco, ki jo izda poklicna zbornica.

HU: Brez obvez.

IT: Zahteva se stalno prebivališče.

LV: Odvisno od gospodarskih potreb, določenih s celotnim številom babic v dani regiji, ki ga dovolijo lokalne zdravstvene oblasti.

PL: Pogoj glede državljanstva. Tujci se lahko prijavijo za pridobitev dovoljenja za opravljanje poklica.

| j) 2. | Storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in paramedicinskega osebja |
| --- | --- |

j) 2.

Storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in paramedicinskega osebja

(del CPC 93191)

AT: Tuji ponudniki storitev lahko sodelujejo le pri naslednjih dejavnostih: medicinske sestre, fizioterapevti, delovni terapevti, logoterapevti, dietetiki in svetovalci za prehrano. Fizična oseba lahko v Avstriji odpre ordinacijo pod pogojem, da je opravljala ta poklic najmanj tri leta pred tem.

BE, FR in LU: Za diplomirane pripravnike se zahteva dovoljenje pristojnih organov za tuje fizične osebe.

CY, CZ, EE, RO in SK: Za tuje fizične osebe se zahteva dovoljenje pristojnih organov.

HR: Vse osebe, ki storitve zagotavljajo neposredno bolnikom ali zdravijo bolnike, potrebujejo licenco, ki jo izda poklicna zbornica.

HU: Pogoj glede državljanstva.

DK: Omejeno dovoljenje za opravljanje posebne naloge se lahko izda za največ 18 mesecev, potrebno pa je tudi stalno prebivališče.

CY, CZ, EL in IT: Predmet preverjanja gospodarskih potreb: odločitev je odvisna od prostih mest in pomanjkanja delovne sile v regiji.

LV: Odvisno od gospodarskih potreb, določenih s celotnim številom medicinskih sester v dani regiji, ki ga dovolijo lokalne zdravstvene oblasti.

| k) | Maloprodaja farmacevtskih izdelkov ter maloprodaja medicinskih in ortopedskih izdelkov |
| --- | --- |

k)

Maloprodaja farmacevtskih izdelkov ter maloprodaja medicinskih in ortopedskih izdelkov

(CPC 63211)

in druge storitve farmacevtov (5)

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar je v okviru določenih kvot dostop za državljane Gruzije možen pod pogojem, da ima ponudnik storitev univerzitetno izobrazbo iz farmacije, pridobljeno v Franciji.

DE, EL in SK: Pogoj glede državljanstva.

HU: Pogoj glede državljanstva, razen za maloprodajo farmacevtskih izdelkov ter maloprodaja medicinskih in ortopedskih izdelkov (CPC 63211).

IT in PT: Zahteva se stalno prebivališče.

| D. | Poslovanje z nepremičninami (6) |
| --- | --- |

D.

Poslovanje z nepremičninami (6)

| a) | ki zajemajo lastno ali najeto posest |
| --- | --- |

a)

ki zajemajo lastno ali najeto posest

(CPC 821)

FR, HU, IT in PT: Zahteva se stalno prebivališče.

LV, MT in SI: Pogoj glede državljanstva.

| b) | za plačilo ali po pogodbi |
| --- | --- |

b)

za plačilo ali po pogodbi

(CPC 822)

DK: Zahteva se stalno prebivališče, razen če danski organ za podjetništvo določi drugače.

FR, HU, IT in PT: Zahteva se stalno prebivališče.

LV, MT in SI: Pogoj glede državljanstva.

| E. | Dajanje v najem brez upravljavcev |
| --- | --- |

E.

Dajanje v najem brez upravljavcev

| e) | V zvezi z gospodinjskimi predmeti in napravami |
| --- | --- |

e)

V zvezi z gospodinjskimi predmeti in napravami

(CPC 832)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| f) | Dajanje telekomunikacijske opreme v najem |
| --- | --- |

f)

Dajanje telekomunikacijske opreme v najem

(CPC 7541)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| F. | Druge poslovne storitve |
| --- | --- |

F.

Druge poslovne storitve

| e) | Tehnično preizkušanje in analiziranje |
| --- | --- |

e)

Tehnično preizkušanje in analiziranje

(CPC 8676)

IT in PT: Za poklic biologa in kemijskega analitika se zahteva stalno prebivališče.

| f) | Svetovalne storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom |
| --- | --- |

f)

Svetovalne storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom

(del CPC 881)

IT: Za agronome in „periti agrari“ se zahteva stalno prebivališče.

| j) 2. | Varnostne storitve |
| --- | --- |

j) 2.

Varnostne storitve

(CPC 87302, CPC 87303, CPC 87304 in CPC 87305)

BE: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega bivališča za vodstveno osebje.

BG, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, RO, SI in SK: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega bivališča.

DK: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča za vodstvene delavce in za varnostne storitve na letališčih.

ES in PT: Pogoj glede državljanstva za strokovno osebje.

FR: Pogoj glede državljanstva za generalne direktorje in direktorje.

IT: Za pridobitev potrebnega dovoljenja za opravljanje storitev varovanja in prevoza vrednostnih predmetov se zahtevata italijansko ali evropsko državljanstvo in stalno prebivališče.

| k) | Sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve |
| --- | --- |

k)

Sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve

(CPC 8675)

BG: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake.

DE: Pogoj glede državljanstva za javno imenovane geodete.

FR: Pogoj glede državljanstva za geodetske storitve, povezane z ugotavljanjem lastninskih pravic in zemljiškim pravom.

IT in PT: Zahteva se stalno prebivališče.

| l) 1. | Vzdrževanje in popravila plovil |
| --- | --- |

l) 1.

Vzdrževanje in popravila plovil

(del CPC 8868)

MT: Pogoj glede državljanstva.

| l) 2. | Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz |
| --- | --- |

l) 2.

Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz

(del CPC 8868)

LV: Pogoj glede državljanstva.

| l) 3. | Vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles, motornih sani in opreme za cestni prevoz |
| --- | --- |

l) 3.

Vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles, motornih sani in opreme za cestni prevoz

(CPC 6112, CPC 6122, del CPC 8867 in del CPC 8868)

EU: Za vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles in motornih sani velja pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| l) 5. | Vzdrževanje in popravila kovinskih izdelkov, (nepisarniških) strojev, (neprevozne in nepisarniške) opreme ter osebnih in gospodinjskih predmetov in naprav (7) |
| --- | --- |

l) 5.

Vzdrževanje in popravila kovinskih izdelkov, (nepisarniških) strojev, (neprevozne in nepisarniške) opreme ter osebnih in gospodinjskih predmetov in naprav (7)

(CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 in CPC 8866)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike, razen za:

BE, DE, DK, ES, FR, EL, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, RO, SE in UK za CPC 633, 8861, 8866; BG za druge storitve popravil za gospodinjske predmete in naprave (razen nakit): CPC 63301, CPC 63302, del CPC 63303, CPC 63304 in CPC 63309;

AT za CPC 633, CPC 8861 do CPC 8866;

EE, FI, LV in LT za CPC 633, CPC 8861 do CPC 8866;

CZ in SK za CPC 633, CPC 8861 do CPC 8865; ter

SI za CPC 633, CPC 8861 in CPC 8866.

| m) | Čiščenje stavb |
| --- | --- |

m)

Čiščenje stavb

(CPC 874)

CY, EE, HR, MT, PL, RO in SI: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake.

| n) | Fotografske storitve |
| --- | --- |

n)

Fotografske storitve

(CPC 875)

HR in LV: Pogoj glede državljanstva za posebne fotografske storitve.

PL: Pogoj glede državljanstva za fotografiranje iz zraka.

| p) | Založniške storitve in tiskanje |
| --- | --- |

p)

Založniške storitve in tiskanje

(CPC 88442)

HR: Za založnike se zahteva stalno prebivališče.

SE: Zahteva glede stalnega bivališča za založnike ter lastnike založniških hiš in tiskarn.

IT: Lastniki založniških hiš in tiskarn in založniki morajo biti državljani države članice EU.

| q) | Organiziranje kongresov in srečanj |
| --- | --- |

q)

Organiziranje kongresov in srečanj

(del CPC 87909)

SI: Pogoj glede državljanstva.

| r) 1. | Prevajanje in tolmačenje |
| --- | --- |

r) 1.

Prevajanje in tolmačenje

(CPC 87905)

FI: Za pooblaščene prevajalce se zahteva stalno prebivališče.

DK: Za pooblaščene uradne prevajalce in tolmače se zahteva državljanstvo, razen če danski organ za podjetništvo določi drugače.

| r) 3. | Zbiranje terjatev in izterjava računov |
| --- | --- |

r) 3.

Zbiranje terjatev in izterjava računov

(CPC 87902)

BE in EL: Pogoj glede državljanstva.

IT: Brez obvez.

| r) 4. | Ocenjevanje kreditne sposobnosti |
| --- | --- |

r) 4.

Ocenjevanje kreditne sposobnosti

(CPC 87901)

BE in EL: Pogoj glede državljanstva.

IT: Brez obvez.

| r) 5. | Fotokopiranje in podobno razmnoževanje gradiv |
| --- | --- |

r) 5.

Fotokopiranje in podobno razmnoževanje gradiv

(CPC 87904) (8)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| 8. | GRADBENE IN Z NJIMI POVEZANE INŽENIRSKE STORITVE |
| --- | --- |

8.

GRADBENE IN Z NJIMI POVEZANE INŽENIRSKE STORITVE

(CPC 511, CPC 512, CPC 513, CPC 514, CPC 515, CPC 516, CPC 517 in CPC 518)

BG: Tuji strokovnjaki morajo imeti najmanj dve leti izkušenj na področju gradbeništva.

| 9. | DISTRIBUCIJSKE STORITVE |
| --- | --- |

9.

DISTRIBUCIJSKE STORITVE

(razen distribucije orožja, streliva in vojaškega materiala)

| C. | Maloprodaja (9) |
| --- | --- |

C.

Maloprodaja (9)

| c) | Maloprodaja živil |
| --- | --- |

c)

Maloprodaja živil

(CPC 631)

FR: Pogoj glede državljanstva za prodajalce tobačnih izdelkov (tj. buraliste).

| 10. | IZOBRAŽEVANJE (samo zasebno financirano izobraževanje) |
| --- | --- |

10.

IZOBRAŽEVANJE (samo zasebno financirano izobraževanje)

| A. | Primarno izobraževanje |
| --- | --- |

A.

Primarno izobraževanje

(CPC 921)

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar lahko gruzijski državljani pridobijo dovoljenje pristojnih organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove ter za poučevanje.

IT: Pogoj glede državljanstva za ponudnike storitev, pooblaščene za izdajanje uradno priznanih diplom.

EL: Pogoj glede državljanstva za učitelje.

| B. | Sekundarno izobraževanje |
| --- | --- |

B.

Sekundarno izobraževanje

(CPC 922)

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar lahko gruzijski državljani pridobijo dovoljenje pristojnih organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove ter za poučevanje.

IT: Pogoj glede državljanstva za ponudnike storitev, pooblaščene za izdajanje uradno priznanih diplom.

EL: Pogoj glede državljanstva za učitelje.

LV: Pogoj glede državljanstva za sekundarno poklicno in strokovno šolsko izobraževanje za invalidne učence (CPC 9224).

| C. | Višje izobraževanje |
| --- | --- |

C.

Višje izobraževanje

(CPC 923)

FR: Pogoj glede državljanstva. Vendar lahko gruzijski državljani pridobijo dovoljenje pristojnih organov za ustanovitev in vodenje izobraževalne ustanove ter za poučevanje.

CZ in SK: Pogoj glede državljanstva za višje izobraževanje, razen za posekundarno strokovno in poklicno izobraževanje (CPC 92310).

IT: Pogoj glede državljanstva za ponudnike storitev, pooblaščene za izdajanje uradno priznanih diplom.

DK: Pogoj glede državljanstva za profesorje.

| 12. | FINANČNE STORITVE |
| --- | --- |

12.

FINANČNE STORITVE

| A. | Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve |
| --- | --- |

A.

Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve

AT: Vodstvo podružnice morata sestavljati dve fizični osebi s stalnim prebivališčem v Avstriji.

EE: Za neposredno zavarovanje lahko upravni organ zavarovalniške delniške družbe z udeležbo gruzijskega kapitala vključuje gruzijske državljane le skladno z deležem gruzijske udeležbe, vendar ne več kot polovico članov upravne skupine. Vodja uprave hčerinske družbe ali neodvisnega podjetja mora imeti stalno prebivališče v Estoniji.

ES: Zahteva glede stalnega prebivališča za poklic aktuarja (ali pa dveletne izkušnje).

FI: Generalni direktorji in vsaj en revizor zavarovalnice imajo stalno prebivališče v EU, razen če pristojni organi odobrijo izjemo. Generalni zastopnik gruzijske zavarovalniške družbe ima stalno prebivališče na Finskem, razen če je glavna uprava družbe v EU.

HR: Zahteva se stalno prebivališče.

IT: Zahteva glede stalnega prebivališča za poklic aktuarja.

| B. | Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja) |
| --- | --- |

B.

Bančne in druge finančne storitve (razen zavarovanja)

BG: Za izvršne direktorje in poslovodje se zahteva stalno prebivališče v Bolgariji.

FI: Generalni direktor in vsaj en revizor kreditnih institucij imajo stalno prebivališče v EU, razen če finančni nadzorni organ odobri izjemo.

HR: Zahteva se stalno prebivališče. Upravni odbor upravlja poslovanje kreditne institucije iz ozemlja Republike Hrvaške. Vsaj en član upravnega odbora mora tekoče govoriti hrvaški jezik.

IT: Za „promotori di servizi finanziari“ (prodajalce finančnih storitev) velja pogoj glede stalnega prebivališča na ozemlju države članice EU.

LT: Vsaj en vodja bančne uprave mora imeti stalno prebivališče v Republiki Litvi.

PL: Zahteva se državljanstvo za vsaj enega bančnega vodstvenega delavca.

| 13. | STORITVE ZDRAVSTVA IN SOCIALNEGA VARSTVA |
| --- | --- |

13.

STORITVE ZDRAVSTVA IN SOCIALNEGA VARSTVA

(samo zasebno financirane storitve)

| A. | Storitve bolnišnic |
| --- | --- |

A.

Storitve bolnišnic

(CPC 9311)

| B. | Storitve rešilnih vozil |
| --- | --- |

B.

Storitve rešilnih vozil

(CPC 93192)

| C. | Storitve zdravstvenih nastanitvenih ustanov, razen bolnišnic |
| --- | --- |

C.

Storitve zdravstvenih nastanitvenih ustanov, razen bolnišnic

(CPC 93193)

| E. | Storitve socialnega varstva |
| --- | --- |

E.

Storitve socialnega varstva

(CPC 933)

FR: Za opravljanje vodstvenih funkcij je potrebno dovoljenje. Pri dodelitvi dovoljenja se upošteva razpoložljivost lokalnih vodstvenih delavcev.

HR: vse osebe, ki storitve zagotavljajo neposredno bolnikom ali zdravijo bolnike, potrebujejo licenco, ki jo izda poklicna zbornica.

LV: Preverjanja gospodarskih potreb za zdravnike, zobozdravnike, babice, medicinske sestre, fizioterapevte in paramedicinsko osebje.

PL: Tujci za izvajanje prakse medicinskih poklicev potrebujejo dovoljenje. Tuji zdravniki imajo omejeno glasovalno pravico v poklicnih zbornicah.

| 14. | TURIZEM IN STORITVE V ZVEZI S POTOVANJI |
| --- | --- |

14.

TURIZEM IN STORITVE V ZVEZI S POTOVANJI

| A. | Hoteli, restavracije ter priprava in dostava jedi |
| --- | --- |

A.

Hoteli, restavracije ter priprava in dostava jedi

(CPC 641, CPC 642 in CPC 643)

razen priprave in dostave jedi v zračnem prevozu. (10)

BG: Število tujih vodstvenih delavcev ne sme preseči števila vodstvenih delavcev, ki so bolgarski državljani, v primerih, ko javni (državni in/ali občinski) delež lastniškega kapitala v bolgarskem podjetju presega 50 odstotkov.

HR: Zahteva glede državljanstva za storitve sprejemanja gostov ter dobave in priprave hrane v gospodinjstvih in podeželskih domovih.

| B. | Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj (vključno z vodji potovanj) |
| --- | --- |

B.

Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj (vključno z vodji potovanj)

(CPC 7471)

BG: Število tujih vodstvenih delavcev ne sme preseči števila vodstvenih delavcev, ki so bolgarski državljani, v primerih, ko javni (državni in/ali občinski) delež lastniškega kapitala v bolgarskem podjetju presega 50 odstotkov.

HR: Odobritev ministrstva za turizem za delovno mesto vodje pisarne.

| C. | Storitve turističnih vodnikov |
| --- | --- |

C.

Storitve turističnih vodnikov

(CPC 7472)

BG, CY, ES, FR, EL, HR, HU, LT, MT, PL, PT in SK: Pogoj glede državljanstva.

IT: Turistični vodniki iz držav nečlanic EU morajo pridobiti posebno dovoljenje.

| 15. | STORITVE NA PODROČJU REKREACIJE, KULTURE IN ŠPORTA |
| --- | --- |

15.

STORITVE NA PODROČJU REKREACIJE, KULTURE IN ŠPORTA

(razen avdiovizualnih storitev)

| A. | Razvedrilne storitve (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, cirkusov in diskotek) |
| --- | --- |

A.

Razvedrilne storitve (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, cirkusov in diskotek)

(CPC 9619)

FR: Za opravljanje vodstvenih funkcij je potrebno dovoljenje. Če se zahteva dovoljenje za več kot dve leti, zanj velja pogoj glede državljanstva.

| 16. | PREVOZNE STORITVE |
| --- | --- |

16.

PREVOZNE STORITVE

| A. | Pomorski prevoz |
| --- | --- |

A.

Pomorski prevoz

| a) | Mednarodni prevoz potnikov |
| --- | --- |

a)

Mednarodni prevoz potnikov

(CPC 7211 brez nacionalnega kabotažnega prevoza).

| b) | Mednarodni prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Mednarodni prevoz tovora

(CPC 7212 brez nacionalnega kabotažnega prevoza)

EU: Pogoj glede državljanstva za posadke plovil.

AT: Pogoj glede državljanstva za večino generalnih direktorjev.

| D. | Cestni prevoz |
| --- | --- |

D.

Cestni prevoz

| a) | Prevoz potnikov |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 7121 in CPC 7122)

AT: Pogoj glede državljanstva za osebe ali delničarje, ki smejo zastopati pravno osebo ali družbo.

DK, HR: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča za vodstvene delavce.

BG, MT: Pogoj glede državljanstva.

| b) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 7123, razen prevoza poštnih in kurirskih pošiljk za lastne potrebe (11)).

AT: Pogoj glede državljanstva za osebe in delničarje, ki smejo zastopati pravno osebo ali družbo.

BG in MT: Pogoj glede državljanstva.

HR: Pogoj glede državljanstva in zahteva glede stalnega prebivališča za vodstvene delavce.

| E. | Cevovodni transport blaga, razen goriva (12) |
| --- | --- |

E.

Cevovodni transport blaga, razen goriva (12)

(CPC 7139)

AT: Pogoj glede državljanstva za generalne direktorje.

| 17. | POMOŽNE STORITVE V PREVOZU (13) |
| --- | --- |

17.

POMOŽNE STORITVE V PREVOZU (13)

| A. | Pomožne storitve v pomorskem prevozu |
| --- | --- |

A.

Pomožne storitve v pomorskem prevozu

| a) | Pretovarjanje v pomorstvu |
| --- | --- |

a)

Pretovarjanje v pomorstvu

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(del CPC 742)

| c) | Storitve carinjenja |
| --- | --- |

c)

Storitve carinjenja

| d) | Storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike |
| --- | --- |

d)

Storitve začasnih skladišč in depojev za zabojnike

| e) | Storitve pomorskih agencij |
| --- | --- |

e)

Storitve pomorskih agencij

| f) | Storitve odpreme tovora v pomorstvu |
| --- | --- |

f)

Storitve odpreme tovora v pomorstvu

| g) | Dajanje plovil s posadko v najem |
| --- | --- |

g)

Dajanje plovil s posadko v najem

(CPC 7213)

| h) | Potiskanje in vlečenje |
| --- | --- |

h)

Potiskanje in vlečenje

(CPC 7214)

AT: Pogoj glede državljanstva za večino generalnih direktorjev.

BG in MT: Pogoj glede državljanstva.

DK: Zahteva glede stalnega prebivališča za storitve carinjenja.

EL: Pogoj glede državljanstva za storitve carinjenja.

| i) | Spremljajoče storitve v pomorskem prevozu |
| --- | --- |

i)

Spremljajoče storitve v pomorskem prevozu

(del CPC 745)

| j) | Druge spremljajoče in pomožne storitve (razen priprave in dostave jedi) |
| --- | --- |

j)

Druge spremljajoče in pomožne storitve (razen priprave in dostave jedi)

(del CPC 749)

| D. | Pomožne storitve v cestnem prevozu |
| --- | --- |

D.

Pomožne storitve v cestnem prevozu

| d) | Dajanje komercialnih cestnih vozil z voznikom v najem |
| --- | --- |

d)

Dajanje komercialnih cestnih vozil z voznikom v najem

(CPC 7124)

AT: Pogoj glede državljanstva za osebe ali delničarje, ki smejo zastopati pravno osebo ali družbo.

BG in MT: Pogoj glede državljanstva.

| F. | Pomožne storitve pri cevovodnem transportu blaga, razen goriva (14) |
| --- | --- |

F.

Pomožne storitve pri cevovodnem transportu blaga, razen goriva (14)

| a) | Skladiščenje blaga, razen goriva, ki se prenaša po cevovodih |
| --- | --- |

a)

Skladiščenje blaga, razen goriva, ki se prenaša po cevovodih

(del CPC 742)

AT: Pogoj glede državljanstva za generalne direktorje.

| 19. | ENERGETSKE STORITVE |
| --- | --- |

19.

ENERGETSKE STORITVE

| A. | Storitve, povezane z rudarstvom |
| --- | --- |

A.

Storitve, povezane z rudarstvom

(CPC 883) (15)

SK: Zahteva se stalno prebivališče.

| 20. | DRUGE STORITVE, KI NISO ZAJETE NA DRUGEM MESTU |
| --- | --- |

20.

DRUGE STORITVE, KI NISO ZAJETE NA DRUGEM MESTU

| a) | Storitve pralnic in kemičnih čistilnic ter storitve barvanja |
| --- | --- |

a)

Storitve pralnic in kemičnih čistilnic ter storitve barvanja

(CPC 9701)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| b) | Frizerske storitve |
| --- | --- |

b)

Frizerske storitve

(CPC 97021)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| c) | Kozmetične, manikirske in pedikerske storitve |
| --- | --- |

c)

Kozmetične, manikirske in pedikerske storitve

(CPC 97022)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| d) | Druge lepotilne storitve, d.n. |
| --- | --- |

d)

Druge lepotilne storitve, d.n.

(CPC 97029)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

| e) | Storitve zdravilišč in neterapevtske masaže, dokler se izvajajo kot storitve za sprostitev in dobro telesno počutje in ne v medicinske ali rehabilitacijske namene (16) |
| --- | --- |

e)

Storitve zdravilišč in neterapevtske masaže, dokler se izvajajo kot storitve za sprostitev in dobro telesno počutje in ne v medicinske ali rehabilitacijske namene (16)

(CPC Razl. 1.0 97230)

EU: Pogoj glede državljanstva za strokovnjake in diplomirane pripravnike.

---

(1)  V zvezi s sektorskimi storitvami te omejitve ne presegajo omejitev iz obstoječih obveznosti GATT.

(2)  Da se državljanom držav nečlanic EU omogoči priznanje njihovih kvalifikacij v celotni EU, je treba skleniti sporazum o vzajemnem priznavanju v okviru iz člena 96 tega sporazuma.

(3)  Vključuje storitve pravnega svetovanja, storitve pravnega zastopanja, storitve pravne arbitraže in sprave/mediacije ter pravno dokumentiranje in certificiranje. Zagotavljanje pravnih storitev je dovoljeno le v zvezi z mednarodnim javnim pravom, pravom EU in pravom katere koli jurisdikcije, v kateri je vlagatelj ali njegovo osebje usposobljeno za opravljanje poklica odvetnika; kot za druge storitve tudi za te storitve veljajo zahteve glede dovoljenj in postopki, ki se uporabljajo v državah članicah EU. Za odvetnike, ki zagotavljajo pravne storitve v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom, so lahko te zahteve in postopki za pridobitev licenc med drugim skladnost z lokalnimi etičnimi kodeksi, uporaba v domači državi pridobljenega naziva (razen če se priznanje naziva pridobi v tuji državi), zahteve glede zavarovanja, enostavna registracija pri odvetniški zbornici države gostiteljice ali poenostavljen vstop v odvetniško zbornico države gostiteljice s preskusom poklicne usposobljenosti ter pravni ali poklicni domicil v državi gostiteljici. Pravne storitve v zvezi s pravom EU načeloma zagotavlja popolnoma usposobljen odvetnik, ki je član odvetniške zbornice v državi članici EU in deluje osebno, pravne storitve v zvezi s pravom države članice EU pa načeloma zagotavlja popolnoma usposobljen odvetnik, ki je član odvetniške zbornice v tej državi članici in deluje osebno. Polnopravno članstvo v odvetniški zbornici zadevne države članice EU je lahko torej nujno za zastopanje pred sodišči in drugimi pristojnimi organi v Uniji, saj vključuje uporabo procesnega prava EU in nacionalnega procesnega prava. Vendar pa lahko v nekaterih državah članicah tuji odvetniki, ki niso polni člani odvetniške zbornice, v civilnih postopkih zastopajo stranko, ki je državljan ali ki pripada državi, v kateri ima odvetnik pravico do opravljanja poklica.

(4)  Ne zajema pravnega svetovanja in storitev pravnega zastopanja pri davčnih zadevah, ki so pod 6.A.a) Pravne storitve.

(5)  Za dobavo farmacevtskih izdelkov širši javnosti, kot tudi zagotavljanje drugih storitev, veljajo zahteve in postopki za dovoljenja ter postopki, ki veljajo v državah članicah. Na splošno velja, da to dejavnost opravljajo le farmacevti. V nekaterih državah članicah farmacevti zagotavljajo izključno samo dobavo zdravil na recept.

(6)  Zadevna storitev se nanaša na poklic nepremičninskega posrednika in ne vpliva na nobene pravice in/ali omejitve za fizične ali pravne osebe, ki kupujejo nepremičnino.

(7)  Vzdrževanje in popravila vozil (CPC 6112, CPC 6122, CPC 8867 in CPC 8868) so pod točkami 6.F.l) 1. do 6.F.l) 4.

Vzdrževanje in popravila pisarniških strojev in naprav, vključno z računalniki (CPC 845), so pod točko 6.B. Računalniške in sorodne storitve

(8)  Ne zajema tiskanja, ki spada pod CPC 88442 in je pod točko 6.F. p).

(9)  Ne zajema popravil in vzdrževanja, ki so pod točkama 6.B. in 6.F.l) razdelka POSLOVNE STORITVE.

(10)  Priprava in dostava jedi v zračnem prevozu je pod točko 17.E.a) „Storitve zemeljske oskrbe“ razdelka POMOŽNE STORITVE V PREVOZU.

(11)  Del CPC 71235, ki je v naslovu KOMUNIKACIJSKE STORITVE pod 7.A. Poštne in kurirske storitve.

(12)  Cevovodni transport goriv je pod točko 19.B razdelka ENERGETSKE STORITVE.

(13)  Ne zajema vzdrževanja in popravil vozil, ki so pod točkami 6.F.l) 1. do 6.F.l) 4 razdelka POSLOVNE STORITVE.

(14)  Pomožne storitve pri cevovodnem transportu goriv so pod točko 19.C razdelka ENERGETSKE STORITVE.

(15)  Zajema naslednje storitve za honorar ali na podlagi pogodbe: svetovalne in posvetovalne storitve v zvezi z rudarstvom, pripravo rudarskih izkopov, namestitev opreme na mestu izkopa, vrtanje, storitve z orodjem za vrtanje, storitve polaganja zaščitnih in proizvodnih cevi, tehniko izplak in oskrbo, nadzor trdnih snovi, posebne operacije iskanja in dela v jarkih, geologijo območja vrtin in nadzor vrtanja, jemanje vzorcev jedra, storitve preskušanja vrtin, uporabo kabla (t.i. „wireline“), oskrbo in delovanje tekočin za zapolnjevanje vrtin (slanic), dobavo in montažo naprav za zapolnjevanje vrtin, cementiranje (črpanje pod pritiskom), storitve stimulacije (lomljenje, kisanje in črpanje pod pritiskom), storitve zaključnih del in popravila vrtin, zamašitev in opustitev vrtin.

Ne zajema neposrednega dostopa do naravnih virov ali njihovega izkoriščanja.

Ne zajema priprave rudarskih izkopov za vire, razen nafte in plina (CPC 5115), ki je pod 8. GRADBENE IN Z NJIMI POVEZANE INŽENIRSKE STORITVE

(16)  Terapevtske masaže in storitve termalnega zdravljenja so pod točko 6.A.h) Zdravstvene in zobozdravstvene storitve, 6.A.j) 2. Storitve medicinskih sester, fizioterapevtov in paramedicinskega osebja ter zdravstvene storitve (13.A in 13.C).

PRILOGA XIV-D

SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI S POGODBENIMI PONUDNIKI STORITEV IN NEODVISNIMI STROKOVNJAKI (UNIJA)

| 1. | Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega sporazuma ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice omogočita da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za gospodarske dejavnosti, ki so navedene spodaj in za katere veljajo ustrezne omejitve. |
| --- | --- |

1.

Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega sporazuma ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice omogočita da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za gospodarske dejavnosti, ki so navedene spodaj in za katere veljajo ustrezne omejitve.

| 2. | Na seznamu so naslednji elementi:






  (a) | v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, in |
| --- | --- | --- |

2.

Na seznamu so naslednji elementi:

(a)

v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, in

| (b) | v drugem stolpcu je opis veljavnih omejitev. |
| --- | --- |

(b)

v drugem stolpcu je opis veljavnih omejitev.

Unija sprejema obveznosti za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake le za tiste sektorje gospodarske dejavnosti, ki so izrecno navedeni na spodnjem seznamu.

| 3. | Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev:






  (a) | CPC pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC prov, 1991; ter |
| --- | --- | --- |

3.

Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev:

(a)

CPC pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC prov, 1991; ter

| (b) | „CPC Razl. 1.0“ pomeni Osrednjo klasifikacijo proizvodov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC Razl. 1.0, 1998. |
| --- | --- |

(b)

„CPC Razl. 1.0“ pomeni Osrednjo klasifikacijo proizvodov, kot je določena v Statističnem uradu Združenih narodov, Statistične listine, serije M, št. 77, CPC Razl. 1.0, 1998.

| 4. | Obveznosti za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj. |
| --- | --- |

4.

Obveznosti za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj.

| 5. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 91 in 92 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake iz Gruzije. |
| --- | --- |

5.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 91 in 92 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake iz Gruzije.

| 6. | Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov EU in njenih držav članic v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

6.

Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov EU in njenih držav članic v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb.

| 7. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica. |
| --- | --- |

7.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica.

| 8. | Spodnji seznam ne posega v obstoj državnih monopolov ali izključnih pravic v zadevnih sektorjih, kakor je Unija določila v Prilogi XIV-A tega sporazuma. |
| --- | --- |

8.

Spodnji seznam ne posega v obstoj državnih monopolov ali izključnih pravic v zadevnih sektorjih, kakor je Unija določila v Prilogi XIV-A tega sporazuma.

| 9. | V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v državi članici ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje. |
| --- | --- |

9.

V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v državi članici ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje.

| 10. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.
  Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega sporazuma ponudnikom pogodbenih storitev druge pogodbenice omogočita, da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za naslednje podsektorje:






  (a) | pravne storitve v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom (tj. pravo, ki ni pravo Unije) |
| --- | --- | --- |

10.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.

Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega sporazuma ponudnikom pogodbenih storitev druge pogodbenice omogočita, da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za naslednje podsektorje:

(a)

pravne storitve v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom (tj. pravo, ki ni pravo Unije)

| (b) | računovodske in knjigovodske storitve; |
| --- | --- |

(b)

računovodske in knjigovodske storitve;

| (c) | davčno svetovanje; |
| --- | --- |

(c)

davčno svetovanje;

| (d) | arhitekturne storitve, urbanistično in krajinsko načrtovanje; |
| --- | --- |

(d)

arhitekturne storitve, urbanistično in krajinsko načrtovanje;

| (e) | inženirske storitve in integrirane inženirske storitve; |
| --- | --- |

(e)

inženirske storitve in integrirane inženirske storitve;

| (f) | računalniške in sorodne storitve; |
| --- | --- |

(f)

računalniške in sorodne storitve;

| (g) | raziskovalne in razvojne storitve; |
| --- | --- |

(g)

raziskovalne in razvojne storitve;

| (h) | oglaševanje; |
| --- | --- |

(h)

oglaševanje;

| (i) | podjetniško in poslovno svetovanje; |
| --- | --- |

(i)

podjetniško in poslovno svetovanje;

| (j) | storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem; |
| --- | --- |

(j)

storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem;

| (k) | tehnično preizkušanje in analiziranje; |
| --- | --- |

(k)

tehnično preizkušanje in analiziranje;

| (l) | sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve; |
| --- | --- |

(l)

sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve;

| (m) | vzdrževanje in popravila opreme v okviru pogodbe za opravljanje storitev po prodaji ali po najemu; |
| --- | --- |

(m)

vzdrževanje in popravila opreme v okviru pogodbe za opravljanje storitev po prodaji ali po najemu;

| (n) | prevajanje; |
| --- | --- |

(n)

prevajanje;

| (o) | raziskava na kraju samem; |
| --- | --- |

(o)

raziskava na kraju samem;

| (p) | okoljske storitve; |
| --- | --- |

(p)

okoljske storitve;

| (r) | storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj; |
| --- | --- |

(r)

storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj;

| (s) | razvedrilne storitve. |
| --- | --- |

(s)

razvedrilne storitve.

Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členom 92 tega sporazuma neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice omogočita, da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za naslednje podsektorje:

| (a) | pravne storitve v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom (tj. pravo, ki ni pravo Unije) |
| --- | --- |

(a)

pravne storitve v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom (tj. pravo, ki ni pravo Unije)

| (b) | arhitekturne storitve, urbanistično načrtovanje in krajinska arhitektura; |
| --- | --- |

(b)

arhitekturne storitve, urbanistično načrtovanje in krajinska arhitektura;

| (c) | inženirske storitve in integrirane inženirske storitve; |
| --- | --- |

(c)

inženirske storitve in integrirane inženirske storitve;

| (d) | računalniške in sorodne storitve; |
| --- | --- |

(d)

računalniške in sorodne storitve;

| (e) | podjetniško in poslovno svetovanje ter storitve, povezane s podjetniškim in poslovnim svetovanjem; |
| --- | --- |

(e)

podjetniško in poslovno svetovanje ter storitve, povezane s podjetniškim in poslovnim svetovanjem;

| (f) | prevajanje. |
| --- | --- |

(f)

prevajanje.

| Sektor ali podsektor | Opis pridržkov |
| --- | --- |
| VSI SEKTORJI | Priznavanje
  EU: Direktive EU o medsebojnem priznavanju diplom veljajo le za državljane držav članic EU. Pravica do opravljanja zakonsko urejenih poklicnih storitev v eni od držav članic EU ne zagotavlja pravice do njihovega opravljanja v drugi državi članici (1). |
| Pravno svetovanje v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom (tj. pravo, ki ni povezano z EU)
  (del CPC 861) (2) | AT, CY, DE, EE, IE, LU, NL, PL, PT, SE in UK: jih ni.
  BE, ES, HR, IT in EL: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.
  BG, CZ, DK, FI, HU, LT, MT, RO, SI in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  DK: Trženje dejavnosti pravnega svetovanja je omejeno na odvetnike z dansko licenco za opravljanje dejavnosti. Zahteva glede danskega pravnega izpita za pridobitev danskega dovoljenja za opravljanje dejavnosti.
  FR: Zahteva se poln (poenostavljen) vstop v odvetniško zbornico s preskusom poklicne usposobljenosti. Za opravljanje odvetniškega poklica „avocat auprès de la Cour de Cassation“ in „avocat auprès du Conseil d’Etat“ veljajo kvote in pogoj glede državljanstva.
  HR: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za pravno zastopanje, velja pogoj glede državljanstva. |
| Računovodske in knjigovodske storitve
  (CPC 86212, razen „revizijskih storitev“, CPC 86213, CPC 86219 in CPC 86220) | BE, CY, DE, EE, ES, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  AT: Delodajalec mora biti član ustreznega poklicnega združenja v domači državi, kjer tako združenje obstaja.
  FR: Zahteva glede dovoljenja. Zagotavljanje računovodskih in knjigovodskih storitev je odvisno od odločitve ministra za gospodarstvo, finance in industrijo v dogovoru z ministrom za zunanje zadeve.
  BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  HR: Zahteva se stalno prebivališče. |
| Davčno svetovanje
  (CPC 863) (3) | BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE in UK: jih ni.
  AT: Delodajalec mora biti član ustreznega poklicnega združenja v domači državi, kjer tako združenje obstaja. Za zastopanje pred pristojnimi organi velja pogoj glede državljanstva.
  BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  CY: Brez obvez za oddajo davčne napovedi.
  PT: Brez obvez.
  HR, HU: Zahteva glede stalnega prebivališča. |
| Arhitekturne storitve ter Urbanistično in krajinsko načrtovanje
  (CPC 8671 in CPC 8674) | EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  BE, ES, HR, IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.
  FI: Fizična oseba mora dokazati, da ima posebno znanje, potrebno za storitev, ki jo opravlja.
  BG, CY, CZ, DE, FI, HU, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  AT: Storitve načrtovanja samo, kjer je: Preverjanje gospodarskih potreb.
  HR, HU in SK: Zahteva glede stalnega prebivališča. |
| Inženirske storitve ter Integrirane inženirske storitve
  (CPC 8672 in CPC 8673) | EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  BE, ES, HR in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.
  FI: Fizična oseba mora dokazati, da ima posebno znanje, potrebno za storitev, ki jo opravlja.
  BG, CY, CZ, DE, FI, HU, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  AT: Storitve načrtovanja samo, kjer je: Preverjanje gospodarskih potreb.
  HR in HU: Zahteva glede stalnega prebivališča. |
| Računalniške in sorodne storitve
  (CPC 84) | EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.
  ES in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.
  BE: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  AT, DE, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, RO, SK in UK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  HR: Za ponudnike pogodbenih storitev se zahteva stalno prebivališče. Brez obvez za neodvisne strokovnjake. |
| Raziskovalne in razvojne storitve
  (CPC 851, CPC 852, razen storitev psihologov (4), CPC 853) | EU, razen BE: Zahteva se sporazum o gostovanju z odobreno raziskovalno organizacijo (5).
  CZ, DK in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  BE in UK: Brez obvez.
  HR: Zahteva se stalno prebivališče. |
| Oglaševanje
  (CPC 871) | BE, CY, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  AT, BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb. |
| Podjetniško in poslovno svetovanje
  (CPC 865) | DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: jih ni.
  ES in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  BE in HR: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb. |
| Storitve, povezane s podjetniškim in poslovnim svetovanjem
  (CPC 866) | DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  BE, ES, HR in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  AT, BG, CY, CZ, DK, FI, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  HU: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za storitve na področju arbitraže in pomiritve (CPC 86602), kjer je: Brez obvez. |
| Tehnično preizkušanje in analiziranje
  (CPC 8676) | BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: jih ni.
  AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: Preverjanje gospodarskih potreb. |
| Sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve
  (CPC 8675) | BE, EE, EL, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE in UK: jih ni.
  AT, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  DE: Brez obvez za javno imenovane geodete.
  FR: Brez obvez za geodetske storitve, povezane z ugotavljanjem lastninskih pravic in zemljiškim pravom.
  BG: Brez obvez. |
| Vzdrževanje in popravila plovil
  (del CPC 8868) | BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.
  AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  UK: Brez obvez. |
| Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz
  (del CPC 8868) | BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.
  AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  UK: Brez obvez. |
| Vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles, motornih sani in opreme za cestni prevoz
  (CPC 6112, CPC 6122, del CPC 8867 in del CPC 8868) | BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.
  AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  UK: Brez obvez. |
| Vzdrževanje in popravila zrakoplovov in njihovih delov
  (del CPC 8868) | BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.
  AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  UK: Brez obvez. |
| Vzdrževanje in popravila kovinskih izdelkov, (nepisarniških) strojev, (neprevozne in nepisarniške) opreme ter osebnih in gospodinjskih predmetov in naprav (6)

  (CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 in CPC 8866) | BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb. |
| Prevajanje
  (CPC 87905, razen uradnih ali sodno overjenih dejavnosti) | DE, EE, FR, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  BE, ES, IT in EL: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.
  CY in LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.
  AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  HR: Brez obvez za neodvisne strokovnjake. |
| Raziskava na kraju samem
  (CPC 5111) | BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, LV, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb. |
| Okoljske storitve
  (CPC 9401 (7), CPC 9402, CPC 9403, CPC 9404 (8), del CPC 94060 (9), CPC 9405, del CPC 9406 in CPC 9409) | BE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.
  AT, BG, CY, CZ, DE, DK, EL, FI, HU, LT, LV, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb. |
| Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj (vključno z vodji potovanj (10))
  (CPC 7471) | AT, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LU, NL, PL, SI in SE: jih ni.
  BG, EL, HU, LT, LV, MT, PT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.
  BE, CY, DK, FI in IE: Brez obvez, razen za vodje potovanj (tj. oseb, katerih naloga je spremljati skupino najmanj desetih oseb, vendar pri tem niso vodniki po določenih lokacijah).
  HR: Zahteva se stalno prebivališče.
  UK: Brez obvez. |
| Razvedrilne storitve, razen avdiovizualnih storitev (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, cirkusov in diskotek)
  (CPC 9619) | BG, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SK in SE: Lahko se zahteva višja kvalifikacija (11). Preverjanje gospodarskih potreb.
  AT: Izjemna kvalifikacija in preverjanje gospodarskih potreb, razen za osebe, katerih glavna poklicna dejavnost je na področju umetnosti in katerih glavni vir dohodka je opravljanje te dejavnosti, poleg tega pa te osebe v Avstriji ne opravljajo nobene druge komercialne dejavnosti, kjer: jih ni.
  CY: Preverjanje gospodarskih potreb za storitve glasbenih skupin, ki igrajo v živo, in za storitve diskotek.
  FR: Brez obvez za ponudnike pogodbenih storitev, razen v naslednjih primerih:






  — | delovno dovoljenje je izdano za obdobje, ki ne presega devetih mesecev in se lahko obnovi za tri mesece,
  Preverjanje gospodarskih potreb. |

Sektor ali podsektor

Opis pridržkov

VSI SEKTORJI

Priznavanje

EU: Direktive EU o medsebojnem priznavanju diplom veljajo le za državljane držav članic EU. Pravica do opravljanja zakonsko urejenih poklicnih storitev v eni od držav članic EU ne zagotavlja pravice do njihovega opravljanja v drugi državi članici (1).

Pravno svetovanje v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom (tj. pravo, ki ni povezano z EU)

(del CPC 861) (2)

AT, CY, DE, EE, IE, LU, NL, PL, PT, SE in UK: jih ni.

BE, ES, HR, IT in EL: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.

BG, CZ, DK, FI, HU, LT, MT, RO, SI in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

DK: Trženje dejavnosti pravnega svetovanja je omejeno na odvetnike z dansko licenco za opravljanje dejavnosti. Zahteva glede danskega pravnega izpita za pridobitev danskega dovoljenja za opravljanje dejavnosti.

FR: Zahteva se poln (poenostavljen) vstop v odvetniško zbornico s preskusom poklicne usposobljenosti. Za opravljanje odvetniškega poklica „avocat auprès de la Cour de Cassation“ in „avocat auprès du Conseil d’Etat“ veljajo kvote in pogoj glede državljanstva.

HR: Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici, potrebno za pravno zastopanje, velja pogoj glede državljanstva.

Računovodske in knjigovodske storitve

(CPC 86212, razen „revizijskih storitev“, CPC 86213, CPC 86219 in CPC 86220)

BE, CY, DE, EE, ES, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

AT: Delodajalec mora biti član ustreznega poklicnega združenja v domači državi, kjer tako združenje obstaja.

FR: Zahteva glede dovoljenja. Zagotavljanje računovodskih in knjigovodskih storitev je odvisno od odločitve ministra za gospodarstvo, finance in industrijo v dogovoru z ministrom za zunanje zadeve.

BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

HR: Zahteva se stalno prebivališče.

Davčno svetovanje

(CPC 863) (3)

BE, DE, EE, ES, FR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE in UK: jih ni.

AT: Delodajalec mora biti član ustreznega poklicnega združenja v domači državi, kjer tako združenje obstaja. Za zastopanje pred pristojnimi organi velja pogoj glede državljanstva.

BG, CZ, DK, EL, FI, HU, LT, LV, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

CY: Brez obvez za oddajo davčne napovedi.

PT: Brez obvez.

HR, HU: Zahteva glede stalnega prebivališča.

Arhitekturne storitve ter Urbanistično in krajinsko načrtovanje

(CPC 8671 in CPC 8674)

EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

BE, ES, HR, IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.

FI: Fizična oseba mora dokazati, da ima posebno znanje, potrebno za storitev, ki jo opravlja.

BG, CY, CZ, DE, FI, HU, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

AT: Storitve načrtovanja samo, kjer je: Preverjanje gospodarskih potreb.

HR, HU in SK: Zahteva glede stalnega prebivališča.

Inženirske storitve ter Integrirane inženirske storitve

(CPC 8672 in CPC 8673)

EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

BE, ES, HR in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.

FI: Fizična oseba mora dokazati, da ima posebno znanje, potrebno za storitev, ki jo opravlja.

BG, CY, CZ, DE, FI, HU, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

AT: Storitve načrtovanja samo, kjer je: Preverjanje gospodarskih potreb.

HR in HU: Zahteva glede stalnega prebivališča.

Računalniške in sorodne storitve

(CPC 84)

EE, EL, FR, IE, LU, MT, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.

ES in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.

BE: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

AT, DE, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, RO, SK in UK: Preverjanje gospodarskih potreb.

HR: Za ponudnike pogodbenih storitev se zahteva stalno prebivališče. Brez obvez za neodvisne strokovnjake.

Raziskovalne in razvojne storitve

(CPC 851, CPC 852, razen storitev psihologov (4), CPC 853)

EU, razen BE: Zahteva se sporazum o gostovanju z odobreno raziskovalno organizacijo (5).

CZ, DK in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

BE in UK: Brez obvez.

HR: Zahteva se stalno prebivališče.

Oglaševanje

(CPC 871)

BE, CY, DE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

AT, BG, CZ, DK, FI, HU, LT, LV, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

Podjetniško in poslovno svetovanje

(CPC 865)

DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE, UK: jih ni.

ES in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

BE in HR: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

Storitve, povezane s podjetniškim in poslovnim svetovanjem

(CPC 866)

DE, EE, EL, FR, IE, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

BE, ES, HR in IT: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

AT, BG, CY, CZ, DK, FI, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

HU: Preverjanje gospodarskih potreb, razen za storitve na področju arbitraže in pomiritve (CPC 86602), kjer je: Brez obvez.

Tehnično preizkušanje in analiziranje

(CPC 8676)

BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE, UK: jih ni.

AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO, SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

Sorodne znanstvene in tehnične svetovalne storitve

(CPC 8675)

BE, EE, EL, ES, HR, IE, IT, LU, NL, PL, SI, SE in UK: jih ni.

AT, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, LT, LV, MT, PT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

DE: Brez obvez za javno imenovane geodete.

FR: Brez obvez za geodetske storitve, povezane z ugotavljanjem lastninskih pravic in zemljiškim pravom.

BG: Brez obvez.

Vzdrževanje in popravila plovil

(del CPC 8868)

BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.

AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

UK: Brez obvez.

Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz

(del CPC 8868)

BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.

AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

UK: Brez obvez.

Vzdrževanje in popravila motornih vozil, motornih koles, motornih sani in opreme za cestni prevoz

(CPC 6112, CPC 6122, del CPC 8867 in del CPC 8868)

BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.

AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, MT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

UK: Brez obvez.

Vzdrževanje in popravila zrakoplovov in njihovih delov

(del CPC 8868)

BE, CY, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI in SE: jih ni.

AT, BG, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

UK: Brez obvez.

Vzdrževanje in popravila kovinskih izdelkov, (nepisarniških) strojev, (neprevozne in nepisarniške) opreme ter osebnih in gospodinjskih predmetov in naprav (6)

(CPC 633, CPC 7545, CPC 8861, CPC 8862, CPC 8864, CPC 8865 in CPC 8866)

BE, EE, EL, ES, FR, HR, IT, LV, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

AT, BG, CY, CZ, DE, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

Prevajanje

(CPC 87905, razen uradnih ali sodno overjenih dejavnosti)

DE, EE, FR, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

BE, ES, IT in EL: Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

CY in LV: Preverjanje gospodarskih potreb za ponudnike pogodbenih storitev.

AT, BG, CZ, DK, FI, HU, IE, LT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

HR: Brez obvez za neodvisne strokovnjake.

Raziskava na kraju samem

(CPC 5111)

BE, DE, EE, EL, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

AT, BG, CY, CZ, FI, HU, LT, LV, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

Okoljske storitve

(CPC 9401 (7), CPC 9402, CPC 9403, CPC 9404 (8), del CPC 94060 (9), CPC 9405, del CPC 9406 in CPC 9409)

BE, EE, ES, FR, HR, IE, IT, LU, MT, NL, PL, PT, SI, SE in UK: jih ni.

AT, BG, CY, CZ, DE, DK, EL, FI, HU, LT, LV, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj (vključno z vodji potovanj (10))

(CPC 7471)

AT, CZ, DE, EE, ES, FR, IT, LU, NL, PL, SI in SE: jih ni.

BG, EL, HU, LT, LV, MT, PT, RO in SK: Preverjanje gospodarskih potreb.

BE, CY, DK, FI in IE: Brez obvez, razen za vodje potovanj (tj. oseb, katerih naloga je spremljati skupino najmanj desetih oseb, vendar pri tem niso vodniki po določenih lokacijah).

HR: Zahteva se stalno prebivališče.

UK: Brez obvez.

Razvedrilne storitve, razen avdiovizualnih storitev (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, cirkusov in diskotek)

(CPC 9619)

BG, CZ, DE, DK, EE, EL, ES, FI, HU, IE, IT, LT, LU, LV, MT, NL, PL, PT, RO, SK in SE: Lahko se zahteva višja kvalifikacija (11). Preverjanje gospodarskih potreb.

AT: Izjemna kvalifikacija in preverjanje gospodarskih potreb, razen za osebe, katerih glavna poklicna dejavnost je na področju umetnosti in katerih glavni vir dohodka je opravljanje te dejavnosti, poleg tega pa te osebe v Avstriji ne opravljajo nobene druge komercialne dejavnosti, kjer: jih ni.

CY: Preverjanje gospodarskih potreb za storitve glasbenih skupin, ki igrajo v živo, in za storitve diskotek.

FR: Brez obvez za ponudnike pogodbenih storitev, razen v naslednjih primerih:

—

delovno dovoljenje je izdano za obdobje, ki ne presega devetih mesecev in se lahko obnovi za tri mesece,

Preverjanje gospodarskih potreb.

| — | podjetje za opravljanje razvedrilne dejavnosti mora plačati davek francoskemu uradu za priseljevanje in vključevanje („Office Français de l'Immigration et de l'Intégration“). |
| --- | --- |

—

podjetje za opravljanje razvedrilne dejavnosti mora plačati davek francoskemu uradu za priseljevanje in vključevanje („Office Français de l'Immigration et de l'Intégration“).

SI: Čas bivanja je omejen na sedem dni na dogodek. Za storitve cirkusov in zabaviščnih parkov je čas bivanja omejen na največ 30 dni na koledarsko leto.

BE in UK: Brez obvez.

---

(1)  Da se državljanom tretjih držav omogoči priznanje njihovih kvalifikacij po celotni Uniji, je treba skleniti sporazum o vzajemnem priznavanju v okviru iz člena 96 tega sporazuma.

(2)  Tako kot za druge storitve tudi za pravne storitve veljajo zahteve in postopki za pridobitev licenc, ki se uporabljajo v državah članicah EU. Za odvetnike, ki zagotavljajo pravne storitve v zvezi z mednarodnim javnim pravom in tujim pravom, so lahko te zahteve med drugim skladnost z lokalnimi etičnimi kodeksi, uporaba v domači državi pridobljenega naziva (razen če se priznanje naziva pridobi v tuji državi), zahteve glede zavarovanja, enostavna registracija pri odvetniški zbornici države gostiteljice ali poenostavljen vstop v odvetniško zbornico države gostiteljice s preskusom poklicne usposobljenosti ter pravni ali poklicni domicil v državi gostiteljici.

(3)  Ne zajema pravnega svetovanja in storitev pravnega zastopanja pri davčnih zadevah, ki so v naslovu Storitve pravnega svetovanja glede mednarodnega javnega prava in tujega prava.

(4)  Del CPC 85201, ki je pod „Zdravstvene in zobozdravstvene storitve“.

(5)  Za vse države članice, razen DK, morata odobritev raziskovalne organizacije in sporazum o gostovanju izpolnjevati pogoje iz Direktive Sveta 2005/71/ES z dne 12. oktobra 2005 o posebnem postopku za dovolitev vstopa državljanom tretjih držav za namene znanstvenega raziskovanja.

(6)  Vzdrževanje in popravila pisarniških strojev in naprav, vključno z računalniki (CPC 845), so pod točko „Računalniške storitve“.

(7)  Ustreza storitvam ravnanja z odplakami.

(8)  Ustreza storitvam čiščenja izpušnih plinov.

(9)  Ustreza delom storitev varstva narave in krajine.

(10)  Ponudniki storitev, katerih naloga je spremljati skupino najmanj desetih oseb, vendar pri tem niso vodniki po določenih lokacijah.

(11)  Kadar kvalifikacija ni bila pridobljena v EU in njenih državah članicah, lahko zadevna država članica presodi, ali je ta kvalifikacija enakovredna tisti, ki jo zahteva na svojem ozemlju.

PRILOGA XIV-E

SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI Z USTANAVLJANJEM (GRUZIJA)
   (1)

| 1. | Na spodnjem seznamu so navedene gospodarske dejavnosti, za katere veljajo pridržki v zvezi z nacionalno obravnavo ali obravnavo po načelu največjih ugodnosti s strani Gruzije v skladu s členom 79(1) tega sporazuma za podjetja in podjetnike Unije.
  Na seznamu so naslednji elementi:






  (a) | seznam horizontalnih pridržkov, ki veljajo za vse sektorje ali podsektorje, in |
| --- | --- | --- |

1.

Na spodnjem seznamu so navedene gospodarske dejavnosti, za katere veljajo pridržki v zvezi z nacionalno obravnavo ali obravnavo po načelu največjih ugodnosti s strani Gruzije v skladu s členom 79(1) tega sporazuma za podjetja in podjetnike Unije.

Na seznamu so naslednji elementi:

(a)

seznam horizontalnih pridržkov, ki veljajo za vse sektorje ali podsektorje, in

| (b) | seznam pridržkov, specifičnih za sektorje ali podsektorje, z navedbo zadevnega sektorja ali podsektorja skupaj z veljavnimi pridržki. |
| --- | --- |

(b)

seznam pridržkov, specifičnih za sektorje ali podsektorje, z navedbo zadevnega sektorja ali podsektorja skupaj z veljavnimi pridržki.

Pridržek, ki ustreza dejavnosti, ki ni liberalizirana (brez obvez), se izrazi na naslednji način: „Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi“.

V sektorjih, v katerih Gruzija nima pridržkov, država prevzame obveznosti iz člena 79(1) tega sporazuma brez pridržkov (če pridržkov v določenem sektorju ni, to ne vpliva na horizontalne pridržke).

| 2. | Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici. |
| --- | --- |

2.

Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici.

| 3. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam. |
| --- | --- |

3.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.

| 4. | V skladu s členom 79 tega sporazuma nediskriminatorne zahteve, kot so pravna oblika ali obveznost pridobitve licenc ali dovoljenj, ki se brez razlikovanja uporabljajo za vse ponudnike, ki delujejo na ozemlju, na podlagi državljanstva, stalnega bivališča ali enakovrednega merila, niso navedena v tej prilogi, saj vanje ta sporazum ne posega. |
| --- | --- |

4.

V skladu s členom 79 tega sporazuma nediskriminatorne zahteve, kot so pravna oblika ali obveznost pridobitve licenc ali dovoljenj, ki se brez razlikovanja uporabljajo za vse ponudnike, ki delujejo na ozemlju, na podlagi državljanstva, stalnega bivališča ali enakovrednega merila, niso navedena v tej prilogi, saj vanje ta sporazum ne posega.

| 5. | Kadar Gruzija ohrani pridržke, ki kot pogoj za ponudbo storitev na njenem ozemlju zahtevajo, da ima ponudnik storitev državljanstvo, stalno prebivališče ali stalno prebiva na njenem ozemlju, se pridržek iz Priloge XIV-G tega sporazuma, kolikor je to mogoče, uporablja kot pridržek glede ustanavljanja podjetij v skladu s to prilogo. |
| --- | --- |

5.

Kadar Gruzija ohrani pridržke, ki kot pogoj za ponudbo storitev na njenem ozemlju zahtevajo, da ima ponudnik storitev državljanstvo, stalno prebivališče ali stalno prebiva na njenem ozemlju, se pridržek iz Priloge XIV-G tega sporazuma, kolikor je to mogoče, uporablja kot pridržek glede ustanavljanja podjetij v skladu s to prilogo.

Horizontalni pridržki

Subvencije

Upravičenost do subvencij se lahko omeji na osebe, ki imajo sedež na določenem geografskem območju Gruzije.

Privatizacija

Organizacija, v kateri delež vlade presega 25 %, ne sme sodelovati kot kupec v privatizacijskem postopku (omejitev dostopa na trg).

Vsaj eden vodja „korporacije z omejeno odgovornostjo“ mora imeti stalno prebivališče v Gruziji. Za ustanovitev podružnice se zahteva predstavnik (fizična oseba) s stalnim prebivališčem v Gruziji, ki ga družba ustrezno pooblasti, da jo predstavlja.

Nakup nepremičnin

Brez obvez, razen za naslednje:

| (i) | nakup nekmetijskega zemljišča; |
| --- | --- |

(i)

nakup nekmetijskega zemljišča;

| (ii) | nakup stavb, ki so potrebne za opravljanje dejavnosti storitve; |
| --- | --- |

(ii)

nakup stavb, ki so potrebne za opravljanje dejavnosti storitve;

| (iii) | zakup kmetijskega zemljišča za največ 49 let in nekmetijskega zemljišča za največ 99 let; |
| --- | --- |

(iii)

zakup kmetijskega zemljišča za največ 49 let in nekmetijskega zemljišča za največ 99 let;

| (iv) | nakup kmetijskega zemljišča s strani skupnih podjetij. |
| --- | --- |

(iv)

nakup kmetijskega zemljišča s strani skupnih podjetij.

Sektorski pridržki

Ribištvo

Brez dostopa na trg ter nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za ribištvo. Dostop do gruzijskih voda za ribolov se odobri na podlagi vzajemnosti.

Poslovne storitve

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za transplantate in obdukcijo (9312). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za transplantate in obdukcijo (9312).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge strokovne storitve (1,A(k)) (2). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge strokovne storitve (1,A(k)) (2).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom (CPC 881, razen 88110). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom (CPC 881, razen 88110).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za spremljajoče storitve v proizvodnji koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva, za plačilo ali po pogodbi (CPC 8845). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za spremljajoče storitve v proizvodnji koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva, za plačilo ali po pogodbi (CPC 8845).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za fotografiranje iz zraka (del CPC 87504). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za fotografiranje iz zraka (del CPC 87504).

Komunikacijske storitve

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za poštne storitve (CPC 7511). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za poštne storitve (CPC 7511).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve, povezane s kombiniranimi storitvami priprave in predvajanja programov (CPC 96133). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve, povezane s kombiniranimi storitvami priprave in predvajanja programov (CPC 96133).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve prenosa programov (CPC 7524). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za storitve prenosa programov (CPC 7524).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge komunikacijske storitve (2,E)*. |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge komunikacijske storitve (2,E)*.

Gradbene in z njimi povezane inženirske storitve

Najmanj 50 % celotnega osebja morajo biti gruzijski državljani.

Distribucijske storitve

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge distribucijske storitve (4,E)*.

Izobraževanje

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za javno financirano sekundarno izobraževanje (CPC 922). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za javno financirano sekundarno izobraževanje (CPC 922).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za javno financirano višje izobraževanje (CPC 923). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za javno financirano višje izobraževanje (CPC 923).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge izobraževalne storitve (CPC 929). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge izobraževalne storitve (CPC 929).

Finančne storitve

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge finančne storitve, vključno z nadomestili za delavce (7,C)*. |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge finančne storitve, vključno z nadomestili za delavce (7,C)*.

Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva

| — | Za zdravnike, ki delajo v Gruziji, je obvezno znanje gruzijskega jezika (uradni jezik). |
| --- | --- |

—

Za zdravnike, ki delajo v Gruziji, je obvezno znanje gruzijskega jezika (uradni jezik).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva (8,D)*. |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva (8,D)*.

Turizem in storitve v zvezi s potovanji

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge storitve v zvezi s turizmom in potovanji (9,D)*.

Storitve na področju rekreacije, kulture in športa

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za Druge storitve na področju rekreacije, kulture in športa (10,E)*

Prevozne storitve

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za prevoz potnikov s pomorskim prevozom (CPC 7211) in spremljajoče storitve v pomorskem prevozu (del CPC 745). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za prevoz potnikov s pomorskim prevozom (CPC 7211) in spremljajoče storitve v pomorskem prevozu (del CPC 745).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zračni prevoz, vključno s prevozom potnikov (CPC 731), prevozom tovora (CPC 732), dajanjem zrakoplovov s posadko v najem (CPC 734) in spremljajočimi storitvami v zračnem prevozu (CPC 746). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za zračni prevoz, vključno s prevozom potnikov (CPC 731), prevozom tovora (CPC 732), dajanjem zrakoplovov s posadko v najem (CPC 734) in spremljajočimi storitvami v zračnem prevozu (CPC 746).

| — | Železniški prevoz (CPC 7111, CPC 7112 in CPC 7113) - Železniška infrastruktura je v državni lasti, njena uporaba pa je monopolna. Jih ni za železniški prevoz. |
| --- | --- |

—

Železniški prevoz (CPC 7111, CPC 7112 in CPC 7113) - Železniška infrastruktura je v državni lasti, njena uporaba pa je monopolna. Jih ni za železniški prevoz.

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za železniški prevoz (CPC 743). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za železniški prevoz (CPC 743).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za cestni prevoz, vključno s prevozom potnikov (CPC 7121 in CPC 7122), dajanjem komercialnih vozil z voznikom v najem (CPC 7124) in spremljajočimi storitvami v cestnem prevozu (CPC 744). Dvostranski sporazumi o cestnem prevozu na podlagi vzajemnosti, ki zadevnim državam omogočajo, da izvajajo mednarodni prevoz potnikov in tovora. |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za cestni prevoz, vključno s prevozom potnikov (CPC 7121 in CPC 7122), dajanjem komercialnih vozil z voznikom v najem (CPC 7124) in spremljajočimi storitvami v cestnem prevozu (CPC 744). Dvostranski sporazumi o cestnem prevozu na podlagi vzajemnosti, ki zadevnim državam omogočajo, da izvajajo mednarodni prevoz potnikov in tovora.

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za transport zemeljskega plina, vključno s transportom goriv (CPC 7131) in transportom drugega blaga (CPC 7139). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za transport zemeljskega plina, vključno s transportom goriv (CPC 7131) in transportom drugega blaga (CPC 7139).

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge prevozne storitve (11,I)*. |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge prevozne storitve (11,I)*.

| — | Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu (CPC 95, CPC 97, CPC 98 in CPC99). |
| --- | --- |

—

Nobenih obveznosti nacionalne obravnave in obravnave po načelu države z največjimi ugodnostmi za druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu (CPC 95, CPC 97, CPC 98 in CPC99).

---

(1)  Ta dokument je pripravljen na podlagi Razvrstitvenega seznama STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

(2)  Klasifikacija storitve v skladu z Razvrstitvenim seznamom STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

PRILOGA XIV-F

SEZNAM OBVEZNOSTI V ZVEZI S ČEZMEJNIM OPRAVLJANJEM STORITEV (GRUZIJA)
   (1)

| 1. | Na spodnjem seznamu obveznosti so navedene gospodarske dejavnosti, ki jih je Gruzija liberalizirala v skladu s členom 86 tega sporazuma, ter prek pridržkov tudi omejitve dostopa do trga in nacionalne obravnave, ki se Unije v teh dejavnostih. Na seznamih so naslednji elementi:






  (a) | v prvem stolpcu sta navedena sektor ali podsektor, v katerem je pogodbenica prevzela obveznost, ter obseg liberalizacije, v katerem veljajo pridržki, in |
| --- | --- | --- |

1.

Na spodnjem seznamu obveznosti so navedene gospodarske dejavnosti, ki jih je Gruzija liberalizirala v skladu s členom 86 tega sporazuma, ter prek pridržkov tudi omejitve dostopa do trga in nacionalne obravnave, ki se Unije v teh dejavnostih. Na seznamih so naslednji elementi:

(a)

v prvem stolpcu sta navedena sektor ali podsektor, v katerem je pogodbenica prevzela obveznost, ter obseg liberalizacije, v katerem veljajo pridržki, in

| (b) | v drugem stolpcu so opisani veljavni pridržki. |
| --- | --- |

(b)

v drugem stolpcu so opisani veljavni pridržki.

V sektorjih ali podsektorjih, ki na spodnjem seznamu niso navedeni, obveznosti niso bile prevzete.

| 2. | Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev „CPC“ pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kakor je določena v Razvrstitvenem seznamu STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991. |
| --- | --- |

2.

Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev „CPC“ pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kakor je določena v Razvrstitvenem seznamu STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

| 3. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za pridobitev dovoljenj, kadar ti ne pomenijo omejitve dostopa do trga ali nacionalne obravnave v smislu členov 84 in 85 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, nediskriminatorna zahteva, da nekaterih dejavnosti ni dovoljeno izvajati na okoljsko zaščitenih območjih ali na območjih s posebnim zgodovinskim ali umetniškim pomenom) v vsakem primeru veljajo za podjetnike druge pogodbenice, četudi niso na seznamu. |
| --- | --- |

3.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za pridobitev dovoljenj, kadar ti ne pomenijo omejitve dostopa do trga ali nacionalne obravnave v smislu členov 84 in 85 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, obveznosti zagotavljanja univerzalne storitve, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, nediskriminatorna zahteva, da nekaterih dejavnosti ni dovoljeno izvajati na okoljsko zaščitenih območjih ali na območjih s posebnim zgodovinskim ali umetniškim pomenom) v vsakem primeru veljajo za podjetnike druge pogodbenice, četudi niso na seznamu.

| 4. | Spodnji seznam ne posega v izvedljivost načina 1 v nekaterih storitvenih sektorjih in podsektorjih ter ne posega v obstoj državnih monopolov in izključnih pravic, kot je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem. |
| --- | --- |

4.

Spodnji seznam ne posega v izvedljivost načina 1 v nekaterih storitvenih sektorjih in podsektorjih ter ne posega v obstoj državnih monopolov in izključnih pravic, kot je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem.

| 5. | Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici. |
| --- | --- |

5.

Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodelita pogodbenici.

| 6. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz seznama obveznosti, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim osebam ali pravnim osebam. |
| --- | --- |

6.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz seznama obveznosti, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim osebam ali pravnim osebam.

| 7. | Način 1 in način 2 se nanašata na opravljanje storitev, kakor je opisano v točkah (i) oziroma (ii) točke (m) člena 77 tega sporazuma. |
| --- | --- |

7.

Način 1 in način 2 se nanašata na opravljanje storitev, kakor je opisano v točkah (i) oziroma (ii) točke (m) člena 77 tega sporazuma.

Horizontalni pridržki

Brez obvez za subvencije.

Sektorski pridržki

| Sektor ali podsektor | Opis pridržkov |
| --- | --- |
| 1.   POSLOVNE STORITVE |
| A. | Strokovne storitve |

Sektor ali podsektor

Opis pridržkov

POSLOVNE STORITVE

A.

Strokovne storitve

| a) | Pravne storitve |
| --- | --- |

a)

Pravne storitve

(Vključno svetovanje na področju prava matične države in mednarodnega prava)

(CPC 861)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Računovodske, revizorske in knjigovodske storitve |
| --- | --- |

b)

Računovodske, revizorske in knjigovodske storitve

(CPC 862)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Davčne storitve |
| --- | --- |

c)

Davčne storitve

(CPC 863)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Arhitekturne storitve |
| --- | --- |

d)

Arhitekturne storitve

(CPC 8671)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| f) | Inženirske storitve |
| --- | --- |

f)

Inženirske storitve

(CPC 8672)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| g) | Integrirane inženirske storitve |
| --- | --- |

g)

Integrirane inženirske storitve

(CPC 8673)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| g) | Storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture |
| --- | --- |

g)

Storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture

(CPC 8674*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| h) | Zdravstvene in zobozdravstvene storitve |
| --- | --- |

h)

Zdravstvene in zobozdravstvene storitve

(razen transplantati in obdukcija)

(CPC 9312)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| i) | Veterinarske storitve |
| --- | --- |

i)

Veterinarske storitve

(CPC 932)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Računalniške in sorodne storitve |
| --- | --- |

B.

Računalniške in sorodne storitve

| a) | Svetovanje v zvezi z namestitvijo računalniške strojne opreme |
| --- | --- |

a)

Svetovanje v zvezi z namestitvijo računalniške strojne opreme

(CPC 841)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Storitve izvajanja programske opreme |
| --- | --- |

b)

Storitve izvajanja programske opreme

(CPC 842)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Storitve obdelave podatkov |
| --- | --- |

c)

Storitve obdelave podatkov

(CPC 843)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Storitve v zvezi s podatkovnimi zbirkami |
| --- | --- |

d)

Storitve v zvezi s podatkovnimi zbirkami

(CPC 844)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Vzdrževanje in popravila pisarniških strojev in naprav, vključno z računalniki |
| --- | --- |

e)

Vzdrževanje in popravila pisarniških strojev in naprav, vključno z računalniki

(CPC 845)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Storitve priprave podatkov |
| --- | --- |

e)

Storitve priprave podatkov

(CPC 849)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

C.

Raziskovalne in razvojne storitve

| a) | Raziskovalne in razvojne storitve na področju naravoslovja |
| --- | --- |

a)

Raziskovalne in razvojne storitve na področju naravoslovja

(CPC 851)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Raziskovalne in razvojne storitve na področju družboslovja in humanističnih ved |
| --- | --- |

b)

Raziskovalne in razvojne storitve na področju družboslovja in humanističnih ved

(CPC 852)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Interdisciplinarne raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

c)

Interdisciplinarne raziskovalne in razvojne storitve

(CPC 853)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| D. | Poslovanje z nepremičninami |
| --- | --- |

D.

Poslovanje z nepremičninami

| a) | ki zajemajo lastno ali najeto posest |
| --- | --- |

a)

ki zajemajo lastno ali najeto posest

(CPC 821)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | za plačilo ali po pogodbi |
| --- | --- |

b)

za plačilo ali po pogodbi

(CPC 822)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| E. | Dajanje v najem brez upravljavcev |
| --- | --- |

E.

Dajanje v najem brez upravljavcev

| a) | V zvezi z ladjami |
| --- | --- |

a)

V zvezi z ladjami

(CPC 83103)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | V zvezi z zrakoplovi |
| --- | --- |

b)

V zvezi z zrakoplovi

(CPC 83104)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | V zvezi z drugimi vozili in plovili |
| --- | --- |

c)

V zvezi z drugimi vozili in plovili

(CPC 83101, CPC 83102 in CPC 83105)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | V zvezi z drugimi stroji, napravami in opremo |
| --- | --- |

d)

V zvezi z drugimi stroji, napravami in opremo

(CPC 83106 do CPC 83109)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Dajanje v najem videokaset ali optičnih diskov |
| --- | --- |

e)

Dajanje v najem videokaset ali optičnih diskov

(CPC 83202)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| F) | Druge poslovne storitve |
| --- | --- |

F)

Druge poslovne storitve

| a) | Oglaševanje |
| --- | --- |

a)

Oglaševanje

(CPC 871)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Storitve raziskovanja trga |
| --- | --- |

b)

Storitve raziskovanja trga

(CPC 864)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Podjetniško in poslovno svetovanje |
| --- | --- |

c)

Podjetniško in poslovno svetovanje

(CPC 865)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem |
| --- | --- |

d)

Storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem

(CPC 866)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Tehnično preizkušanje in analiziranje |
| --- | --- |

e)

Tehnično preizkušanje in analiziranje

(CPC 8676)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| f) | Storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom |
| --- | --- |

f)

Storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom

(CPC 88110)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| g) | Spremljajoče storitve v ribištvu |
| --- | --- |

g)

Spremljajoče storitve v ribištvu

(CPC 882**)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| h) | Spremljajoče storitve v rudarstvu |
| --- | --- |

h)

Spremljajoče storitve v rudarstvu

(CPC 883**)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| i) | Spremljajoče storitve v proizvodnji |
| --- | --- |

i)

Spremljajoče storitve v proizvodnji

(CPC 885, CPC 886, CPC 8841 do CPC 8844 in CPC 8846 do CPC 8849)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| j) | Storitve, povezane z distribucijo energije |
| --- | --- |

j)

Storitve, povezane z distribucijo energije

(CPC 887**)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| k) | Storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile |
| --- | --- |

k)

Storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile

(CPC 87205 in CPC 87206)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| m) | Znanstvene in tehnične svetovalne storitve |
| --- | --- |

m)

Znanstvene in tehnične svetovalne storitve

(CPC 8675)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| p) | Fotografske storitve |
| --- | --- |

p)

Fotografske storitve

(CPC 875), razen za fotografiranje iz zraka

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| q) | Pakiranje |
| --- | --- |

q)

Pakiranje

(CPC 876)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| r) | Založniške storitve in tiskanje |
| --- | --- |

r)

Založniške storitve in tiskanje

(CPC 88442)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| s) | Organiziranje kongresov in srečanj |
| --- | --- |

s)

Organiziranje kongresov in srečanj

(del CPC 8790)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| t) | Drugo |
| --- | --- |

t)

Drugo

Storitve popravil za gospodinjske predmete in naprave

(CPC 633)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

Popravila kovinskih izdelkov, strojev in opreme

(CPC 886)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

Druge poslovne storitve

(CPC 879, razen 87909)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

KOMUNIKACIJSKE STORITVE

| B. | Kurirske storitve |
| --- | --- |

B.

Kurirske storitve

(CPC 7512)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Telekomunikacijske storitve |
| --- | --- |

C.

Telekomunikacijske storitve

| a) | Govorna telefonija |
| --- | --- |

a)

Govorna telefonija

(CPC7521)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Storitve prenosa podatkov po paketno komutiranih omrežjih |
| --- | --- |

b)

Storitve prenosa podatkov po paketno komutiranih omrežjih

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Storitve prenosa podatkov po vodovno komutiranih omrežjih |
| --- | --- |

c)

Storitve prenosa podatkov po vodovno komutiranih omrežjih

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Storitve teleksa |
| --- | --- |

d)

Storitve teleksa

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Telegrafske storitve |
| --- | --- |

e)

Telegrafske storitve

(CPC 7522)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| f) | Storitve telefaksa |
| --- | --- |

f)

Storitve telefaksa

(CPC 7521* in CPC 7529*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| g) | Storitve zasebnih zakupljenih vodov |
| --- | --- |

g)

Storitve zasebnih zakupljenih vodov

(CPC 7522* in CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| h) | Elektronska pošta |
| --- | --- |

h)

Elektronska pošta

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| i) | Glasovna pošta |
| --- | --- |

i)

Glasovna pošta

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| j) | Spletne informacije in priklic podatkov |
| --- | --- |

j)

Spletne informacije in priklic podatkov

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| k) | Računalniško izmenjevanje podatkov (EDI) |
| --- | --- |

k)

Računalniško izmenjevanje podatkov (EDI)

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| l) | Storitve telefaksa z dodano vrednostjo, vključno s shrani in pošlji ter shrani in poišči |
| --- | --- |

l)

Storitve telefaksa z dodano vrednostjo, vključno s shrani in pošlji ter shrani in poišči

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| m) | Pretvorba kod in protokolov |
| --- | --- |

m)

Pretvorba kod in protokolov

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| n) | Spletne informacije in/ali obdelava podatkov (vključno z obdelavo transakcij) |
| --- | --- |

n)

Spletne informacije in/ali obdelava podatkov (vključno z obdelavo transakcij)

(CPC 843*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| o) | Druge mobilne storitve analogne/digitalne celične storitve |
| --- | --- |

o)

Druge mobilne storitve analogne/digitalne celične storitve

(CPC 75213*)

PCS

(Storitve osebne komunikacije, CPC 75213*)

Storitve osebnega klica

(CPC 75291*)

Mobilne podatkovne storitve

(CPC 7523*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| D. | Avdiovizualne storitve |
| --- | --- |

D.

Avdiovizualne storitve

| a) | Storitve produkcije in distribucije filmov in videokaset |
| --- | --- |

a)

Storitve produkcije in distribucije filmov in videokaset

(CPC 9611)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Storitve predvajanja filmov |
| --- | --- |

b)

Storitve predvajanja filmov

(CPC 9612)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Radijske in televizijske storitve, razen prenosa |
| --- | --- |

c)

Radijske in televizijske storitve, razen prenosa

(CPC 9613, razen 96133)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Snemanje zvoka |
| --- | --- |

e)

Snemanje zvoka

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

GRADBENE IN Z NJIMI POVEZANE INŽENIRSKE STORITVE

| A. | Splošna gradbena dela na stavbah |
| --- | --- |

A.

Splošna gradbena dela na stavbah

(CPC 512)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Gradnja inženirskih objektov |
| --- | --- |

B.

Gradnja inženirskih objektov

(CPC 513)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Inštalacije in montaža |
| --- | --- |

C.

Inštalacije in montaža

(CPC 514 in 516)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| D. | Zaključna gradbena dela |
| --- | --- |

D.

Zaključna gradbena dela

(CPC 517)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| E. | Drugo |
| --- | --- |

E.

Drugo

(CPC 511, CPC 515 in CPC 518)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

DISTRIBUCIJSKE STORITVE

| A. | Posredniške storitve |
| --- | --- |

A.

Posredniške storitve

(CPC 621)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Veleprodaja |
| --- | --- |

B.

Veleprodaja

(CPC 622)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Maloprodaja |
| --- | --- |

C.

Maloprodaja

(CPC 631, CPC 632, CPC 611 in CPC 612)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| D. | Franšizing |
| --- | --- |

D.

Franšizing

(CPC 8929)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

IZOBRAŽEVANJE

| A. | Primarno izobraževanje |
| --- | --- |

A.

Primarno izobraževanje

(CPC 921)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Zasebno financirano sekundarno izobraževanje |
| --- | --- |

B.

Zasebno financirano sekundarno izobraževanje

(CPC 922*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Zasebno financirano višje izobraževanje |
| --- | --- |

C.

Zasebno financirano višje izobraževanje

(CPC 923*)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| D. | Izobraževanje odraslih |
| --- | --- |

D.

Izobraževanje odraslih

(CPC 924)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

OKOLJSKE STORITVE

| A. | Ravnanje z odplakami |
| --- | --- |

A.

Ravnanje z odplakami

(CPC 9401)

Za način 1:

Brez obvez, razen za svetovalne storitve

Za način 2:

Jih ni.

| B. | Storitve odstranjevanja odpadkov |
| --- | --- |

B.

Storitve odstranjevanja odpadkov

(CPC 9402)

Za način 1:

Brez obvez, razen za svetovalne storitve

Za način 2:

Jih ni.

| C. | Storitve javne higiene in podobne storitve |
| --- | --- |

C.

Storitve javne higiene in podobne storitve

(CPC 9403)

Za način 1:

Brez obvez, razen za svetovalne storitve

Za način 2:

Jih ni.

| D. | Storitve čiščenja izpušnih plinov |
| --- | --- |

D.

Storitve čiščenja izpušnih plinov

(CPC 9404)

Za način 1:

Brez obvez, razen za svetovalne storitve

Za način 2:

Jih ni.

| E. | Storitve zmanjševanja hrupa |
| --- | --- |

E.

Storitve zmanjševanja hrupa

(CPC 9405)

Za način 1:

Brez obvez, razen za svetovalne storitve

Za način 2:

Jih ni.

| F. | Varstvo narave in krajine |
| --- | --- |

F.

Varstvo narave in krajine

(CPC 9406)

Za način 1:

Brez obvez, razen za svetovalne storitve

Za način 2:

Jih ni.

| G. | Druge storitve varstva okolja |
| --- | --- |

G.

Druge storitve varstva okolja

(CPC 9409)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

FINANČNE STORITVE

| A. | Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve |
| --- | --- |

A.

Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve

| a) | Življenjsko, nezgodno in zdravstveno zavarovanje (razen nezgodno zavarovanje za delavce) |
| --- | --- |

a)

Življenjsko, nezgodno in zdravstveno zavarovanje (razen nezgodno zavarovanje za delavce)

(CPC 81211, CPC 81291 in CPC 81212)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| b) | Druga zavarovanja, razen življenjskega |
| --- | --- |

b)

Druga zavarovanja, razen življenjskega

(CPC 8129, razen CPC 81291, in razen CPC 81293)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| — | pomorsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje |
| --- | --- |

—

pomorsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje

(CPC 81293)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Pozavarovanje in retrocesija |
| --- | --- |

c)

Pozavarovanje in retrocesija

(CPC 81299)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov |
| --- | --- |

d)

Pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov

(CPC 8140)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

Posredovanje v zavarovalništvu, kot sta posredništvo in zastopanje

(CPC 8140)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Bančne in druge finančne storitve |
| --- | --- |

B.

Bančne in druge finančne storitve

| a) | Sprejemanje depozitov in drugih vračljivih sredstev od občanov |
| --- | --- |

a)

Sprejemanje depozitov in drugih vračljivih sredstev od občanov

(CPC 81115 do CPC81119)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Vse vrste posojil, vključno med drugim s kreditiranjem potrošnikov, hipotekarnim kreditiranjem, odkupi terjatev in financiranjem komercialnih poslov |
| --- | --- |

b)

Vse vrste posojil, vključno med drugim s kreditiranjem potrošnikov, hipotekarnim kreditiranjem, odkupi terjatev in financiranjem komercialnih poslov

(CPC 8113)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Finančni zakup |
| --- | --- |

c)

Finančni zakup

(CPC 8112)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Vse storitve plačilnega prometa in prenosa denarja |
| --- | --- |

d)

Vse storitve plačilnega prometa in prenosa denarja

(CPC 81339)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Garancije in obveznosti |
| --- | --- |

e)

Garancije in obveznosti

(CPC 81199)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| f) | Trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na izvenborznem trgu ali drugače: |
| --- | --- |

f)

Trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na izvenborznem trgu ali drugače:

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| — | z instrumenti denarnega trga (čeki, menice, depozitni certifikati itd.) |
| --- | --- |

—

z instrumenti denarnega trga (čeki, menice, depozitni certifikati itd.)

(CPC 81339);

| — | s tujo valuto |
| --- | --- |

—

s tujo valuto

(CPC 81333);

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| — | z izvedenimi finančnimi instrumenti, kar vključuje, ni pa omejeno le na standardizirane terminske pogodbe in opcije |
| --- | --- |

—

z izvedenimi finančnimi instrumenti, kar vključuje, ni pa omejeno le na standardizirane terminske pogodbe in opcije

(CPC 81339);

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| — | z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri itd. |
| --- | --- |

—

z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri itd.

(CPC 81339);

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| — | s prenosljivimi vrednostnimi papirji |
| --- | --- |

—

s prenosljivimi vrednostnimi papirji

(CPC 81321)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| — | z drugimi prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, vključno s plemenitimi kovinami |
| --- | --- |

—

z drugimi prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, vključno s plemenitimi kovinami

(CPC 81339)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| g) | Sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem storitve, povezane s takšnimi izdajami |
| --- | --- |

g)

Sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem storitve, povezane s takšnimi izdajami

(CPC 8132)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| h) | Denarnoposredniški posli |
| --- | --- |

h)

Denarnoposredniški posli

(CPC 81339)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| i) | Upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali portfeljev, vse oblike upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje pokojninskih skladov, depotne storitve in storitve skrbniških skladov |
| --- | --- |

i)

Upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali portfeljev, vse oblike upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje pokojninskih skladov, depotne storitve in storitve skrbniških skladov

(CPC 8119 in CPC 81323)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| j) | Storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi komercialnimi zapisi |
| --- | --- |

j)

Storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi komercialnimi zapisi

(CPC 81339 in CPC 81319)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| k) | Svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse dejavnosti, navedene v 5(a)(v) do (xv) Priloge GATS o finančnih storitvah, vključno s storitvami na področju kreditiranja in analizo, raziskavami in svetovanjem glede investicij in portfelja, svetovanjem pri pridobitvah ter prestrukturiranju in strategiji podjetij |
| --- | --- |

k)

Svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse dejavnosti, navedene v 5(a)(v) do (xv) Priloge GATS o finančnih storitvah, vključno s storitvami na področju kreditiranja in analizo, raziskavami in svetovanjem glede investicij in portfelja, svetovanjem pri pridobitvah ter prestrukturiranju in strategiji podjetij

(CPC 8131 in CPC 8133)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| l) | Zagotavljanje in prenos finančnih informacij in obdelava finančnih podatkov ter z njimi povezana programska oprema s strani ponudnikov drugih finančnih storitev |
| --- | --- |

l)

Zagotavljanje in prenos finančnih informacij in obdelava finančnih podatkov ter z njimi povezana programska oprema s strani ponudnikov drugih finančnih storitev

(CPC 8131, CPC 842 in CPC 844)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva

| A. | Zdravstvene storitve |
| --- | --- |

A.

Zdravstvene storitve

(CPC 931, razen CPC 93191)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Storitve socialnega varstva |
| --- | --- |

C.

Storitve socialnega varstva

(CPC 933)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

TURIZEM IN STORITVE V ZVEZI S POTOVANJI

| A. | Hoteli in restavracije (vključno s pripravo in dostavo jedi) |
| --- | --- |

A.

Hoteli in restavracije (vključno s pripravo in dostavo jedi)

(CPC 641 do CPC 643)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| B. | Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj |
| --- | --- |

B.

Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj

(CPC 7471)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Storitve turističnih vodnikov |
| --- | --- |

C.

Storitve turističnih vodnikov

(CPC 7472)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

STORITVE NA PODROČJU REKREACIJE, KULTURE IN ŠPORTA

| A. | Razvedrilne storitve (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, in cirkusov) |
| --- | --- |

A.

Razvedrilne storitve (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, in cirkusov)

(CPC 9619)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Storitve tiskovnih agencij |
| --- | --- |

B.

Storitve tiskovnih agencij

(CPC 962)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve |
| --- | --- |

C.

Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve

(CPC 963)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| D. | Športne in druge rekreacijske storitve |
| --- | --- |

D.

Športne in druge rekreacijske storitve

(CPC 964)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

PREVOZNE STORITVE

| A. | Pomorski prevoz |
| --- | --- |

A.

Pomorski prevoz

| b) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 7212)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Dajanje plovil s posadko v najem |
| --- | --- |

c)

Dajanje plovil s posadko v najem

(CPC 7213)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Vzdrževanje in popravila plovil |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila plovil

(CPC 8868**)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Potiskanje in vlečenje |
| --- | --- |

e)

Potiskanje in vlečenje

(CPC 7214)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| B. | Prevoz po celinskih plovnih poteh |
| --- | --- |

B.

Prevoz po celinskih plovnih poteh

| a) | Prevoz potnikov |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 7221)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| b) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 7222)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| c) | Dajanje plovil s posadko v najem |
| --- | --- |

c)

Dajanje plovil s posadko v najem

(CPC 7223)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Vzdrževanje in popravila plovil |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila plovil

(CPC 8868**)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Potiskanje in vlečenje |
| --- | --- |

e)

Potiskanje in vlečenje

(CPC 7224)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| f) | Spremljajoče storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh |
| --- | --- |

f)

Spremljajoče storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh

(CPC 745**)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| C. | Zračni prevoz |
| --- | --- |

C.

Zračni prevoz

| b) | Prodaja in trženje |
| --- | --- |

b)

Prodaja in trženje

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

Računalniški sistem rezervacij

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| d) | Vzdrževanje in popravila zrakoplovov |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila zrakoplovov

(CPC 8868**)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| E. | Železniški prevoz |
| --- | --- |

E.

Železniški prevoz

(CPC 7111, CPC 7112 in CPC 7113)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| d) | Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz

(CPC 8868**)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| F. | Cestni prevoz |
| --- | --- |

F.

Cestni prevoz

| d) | Vzdrževanje in popravila opreme za cestni prevoz |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila opreme za cestni prevoz

(CPC 6112 in CPC 8867)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| e) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

e)

Prevoz tovora

(CPC 7123)

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| H. | Pomožne storitve za vse vrste prevoza |
| --- | --- |

H.

Pomožne storitve za vse vrste prevoza

| a) | Pretovarjanje |
| --- | --- |

a)

Pretovarjanje

(CPC 741)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(CPC 742)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| c) | Storitve posrednikov pri prevozu tovora |
| --- | --- |

c)

Storitve posrednikov pri prevozu tovora

(CPC 748)

Za način 1:

Brez obvez.

Za način 2:

Jih ni.

| d) | Druge spremljajoče in pomožne storitve |
| --- | --- |

d)

Druge spremljajoče in pomožne storitve

(CPC 749*)

| — | Storitve posrednikov pri prevozu tovora; |
| --- | --- |

—

Storitve posrednikov pri prevozu tovora;

| — | Revizija računov in informacije o prevoznih stroških |
| --- | --- |

—

Revizija računov in informacije o prevoznih stroških

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

| — | Storitve pregleda tovora |
| --- | --- |

—

Storitve pregleda tovora

Za načina 1 in 2:

Jih ni.

---

(1)  Ta dokument je pripravljen na podlagi Razvrstitvenega seznama STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

PRILOGA XIV-G

SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI S KLJUČNIM OSEBJEM, DIPLOMIRANIMI PRIPRAVNIKI IN PRODAJALCI POSLOVNIH STORITEV
   (1)
  (GRUZIJA)

| 1. | Spodaj navedeni seznam pridržkov navaja gospodarske dejavnosti, ki so bile liberalizirane v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, za katere se uporabljajo omejitve v zvezi s ključnim osebjem in diplomiranimi pripravniki v skladu s členom 89 tega sporazuma in v zvezi s prodajalci poslovnih storitev v skladu s členom 90 tega sporazuma, ter določajo take omejitve. Na tem seznamu so naslednji elementi:






  (a) | v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, in |
| --- | --- | --- |

1.

Spodaj navedeni seznam pridržkov navaja gospodarske dejavnosti, ki so bile liberalizirane v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, za katere se uporabljajo omejitve v zvezi s ključnim osebjem in diplomiranimi pripravniki v skladu s členom 89 tega sporazuma in v zvezi s prodajalci poslovnih storitev v skladu s členom 90 tega sporazuma, ter določajo take omejitve. Na tem seznamu so naslednji elementi:

(a)

v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, in

| (b) | v drugem stolpcu je opis veljavnih omejitev. |
| --- | --- |

(b)

v drugem stolpcu je opis veljavnih omejitev.

Gruzija ne prevzame nobene obveznosti za ključno osebje, diplomirane pripravnike in prodajalce poslovnih storitev v gospodarskih dejavnostih, ki niso liberalizirane (ki ostanejo brez obvez) v skladu z oddelkoma 2 in 3 poglavja 6 (Ustanavljanje, trgovina s storitvami in elektronsko poslovanje) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

| 2. | Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev „CPC“ pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kakor je določena v Razvrstitvenem seznamu STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991. |
| --- | --- |

2.

Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev „CPC“ pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kakor je določena v Razvrstitvenem seznamu STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

| 3. | Obveznosti za ključno osebje, diplomirane pripravnike, prodajalce poslovnih storitev in prodajalce blaga ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj. |
| --- | --- |

3.

Obveznosti za ključno osebje, diplomirane pripravnike, prodajalce poslovnih storitev in prodajalce blaga ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj.

| 4. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 89 in 90 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za ključno osebje, diplomirane pripravnike in prodajalce poslovnih storitev iz EU. |
| --- | --- |

4.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 89 in 90 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za ključno osebje, diplomirane pripravnike in prodajalce poslovnih storitev iz EU.

| 5. | Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Gruzije v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

5.

Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Gruzije v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb.

| 6. | Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica. |
| --- | --- |

6.

Spodnji seznam v skladu s členom 76(3) tega sporazuma ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica.

| 7. | Spodnji seznam ne posega v obstoj javnih monopolov in izključnih pravic, kakor je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem. |
| --- | --- |

7.

Spodnji seznam ne posega v obstoj javnih monopolov in izključnih pravic, kakor je opisano na seznamu obveznosti v zvezi z ustanavljanjem.

| 8. | V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v Gruziji ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje. |
| --- | --- |

8.

V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v Gruziji ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje.

| 9. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.
  Sektorski pridržki






  Sektor ali podsektor | Opis pridržkov |
| --- | --- | --- |
| 1.   POSLOVNE STORITVE |
| A. | Strokovne storitve |

9.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.

Sektorski pridržki

Sektor ali podsektor

Opis pridržkov

POSLOVNE STORITVE

A.

Strokovne storitve

Transplantati in obdukcija

(del CPC 9312)

Brez obvez.

Druge strokovne storitve (1, A(k))* (2)

Brez obvez.

| F) | Druge poslovne storitve |
| --- | --- |

F)

Druge poslovne storitve

Storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom

(CPC 881, razen CPC 88110)

Brez obvez.

Spremljajoče storitve v proizvodnji koksa, naftnih derivatov in jedrskega goriva, za plačilo ali po pogodbi

(CPC 8845)

Brez obvez.

Storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile

(CPC 872, razen CPC 87205 in CPC 87206)

Brez obvez.

Preiskovalne in varnostne storitve

(CPC 873)

Brez obvez.

Fotografiranje iz zraka

(CPC 87504)

Brez obvez.

KOMUNIKACIJSKE STORITVE

| A. | Poštne storitve
  (CPC 7511) |
| --- | --- |

A.

Poštne storitve

(CPC 7511)

Brez obvez.

DISTRIBUCIJSKE STORITVE

| E. | Druge distribucijske storitve (4,E)* |
| --- | --- |

E.

Druge distribucijske storitve (4,E)*

Brez obvez.

IZOBRAŽEVANJE

| E. | Druge izobraževalne storitve
  (CPC 929) |
| --- | --- |

E.

Druge izobraževalne storitve

(CPC 929)

Brez obvez.

FINANČNE STORITVE

| A. | Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve |
| --- | --- |

A.

Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve

Nezgodno zavarovanje za delavce

Brez obvez.

| C. | Druge finančne storitve (7,C)* |
| --- | --- |

C.

Druge finančne storitve (7,C)*

Brez obvez.

Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva

Druge zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva (8,D)*

Brez obvez.

TURIZEM IN STORITVE V ZVEZI S POTOVANJI

| D. | Druge storitve v zvezi s turizmom in potovanji (9,D)* |
| --- | --- |

D.

Druge storitve v zvezi s turizmom in potovanji (9,D)*

Brez obvez.

STORITVE NA PODROČJU REKREACIJE, KULTURE IN ŠPORTA

| E. | Druge storitve na področju rekreacije, kulture in športa (10,E)* |
| --- | --- |

E.

Druge storitve na področju rekreacije, kulture in športa (10,E)*

Brez obvez.

PREVOZNE STORITVE

| A. | Pomorski prevoz |
| --- | --- |

A.

Pomorski prevoz

| a) | Prevoz potnikov
  (CPC 7211) |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 7211)

Brez obvez.

| f) | Spremljajoče storitve v pomorskem prevozu
  (CPC 745**) |
| --- | --- |

f)

Spremljajoče storitve v pomorskem prevozu

(CPC 745**)

Brez obvez.

| B. | Prevoz po celinskih plovnih poteh |
| --- | --- |

B.

Prevoz po celinskih plovnih poteh

| d) | Vzdrževanje in popravila plovil
  (CPC 8868**) |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila plovil

(CPC 8868**)

Brez obvez.

| f) | Spremljajoče storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh
  (CPC 745**) |
| --- | --- |

f)

Spremljajoče storitve v prevozu po celinskih plovnih poteh

(CPC 745**)

Brez obvez.

| C. | Zračni prevoz |
| --- | --- |

C.

Zračni prevoz

| a) | Prevoz potnikov
  (CPC 731) |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 731)

Brez obvez.

| b) | Prevoz tovora
  (CPC 732) |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 732)

Brez obvez.

| c) | Dajanje zrakoplovov s posadko v najem
  (CPC 734) |
| --- | --- |

c)

Dajanje zrakoplovov s posadko v najem

(CPC 734)

Brez obvez.

| e) | Spremljajoče storitve v zračnem prevozu
  (CPC 746) |
| --- | --- |

e)

Spremljajoče storitve v zračnem prevozu

(CPC 746)

Brez obvez.

| E. | Železniški prevoz |
| --- | --- |

E.

Železniški prevoz

| e) | Spremljajoče storitve v železniškem prevozu potnikov
  (CPC 743) |
| --- | --- |

e)

Spremljajoče storitve v železniškem prevozu potnikov

(CPC 743)

Brez obvez.

| F. | Cestni prevoz |
| --- | --- |

F.

Cestni prevoz

| a) | Prevoz potnikov
  (CPC 7121 in CPC 7122) |
| --- | --- |

a)

Prevoz potnikov

(CPC 7121 in CPC 7122)

Brez obvez.

| c) | Dajanje komercialnih vozil z voznikom v najem
  (CPC 7124) |
| --- | --- |

c)

Dajanje komercialnih vozil z voznikom v najem

(CPC 7124)

Brez obvez.

| e) | Spremljajoče storitve v cestnem prevozu
  (CPC 744) |
| --- | --- |

e)

Spremljajoče storitve v cestnem prevozu

(CPC 744)

Brez obvez.

| G. | Cevovodni transport |
| --- | --- |

G.

Cevovodni transport

| a) | Transport goriv
  (CPC 7131) |
| --- | --- |

a)

Transport goriv

(CPC 7131)

Brez obvez.

| b) | Transport drugega blaga
  (CPC 7139) |
| --- | --- |

b)

Transport drugega blaga

(CPC 7139)

Brez obvez.

Druge prevozne storitve (11,I)*

Brez obvez.

| 12. | Druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu
  (CPC 95, CPC 97, CPC 98 in CPC 99) |
| --- | --- |

12.

Druge storitve, ki niso zajete na drugem mestu

(CPC 95, CPC 97, CPC 98 in CPC 99)

Brez obvez.

---

(1)  Ta dokument je pripravljen na podlagi Razvrstitvenega seznama STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

(2)  * Klasifikacija storitve v skladu z Razvrstitvenim seznamom STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

PRILOGA XIV-H

SEZNAM PRIDRŽKOV V ZVEZI S POGODBENIMI PONUDNIKI STORITEV IN NEODVISNIMI STROKOVNJAKI
   (1)
  (GRUZIJA)

| 1. | Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega sporazuma ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice omogočita, da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za gospodarske dejavnosti, ki so navedene spodaj in za katere veljajo ustrezne omejitve. |
| --- | --- |

1.

Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega sporazuma ponudnikom pogodbenih storitev in neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice omogočita, da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za gospodarske dejavnosti, ki so navedene spodaj in za katere veljajo ustrezne omejitve.

| 2. | Na seznamu so naslednji elementi:






  (a) | v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, in |
| --- | --- | --- |

2.

Na seznamu so naslednji elementi:

(a)

v prvem stolpcu je naveden sektor ali podsektor, v katerem veljajo omejitve, in

| (b) | v drugem stolpcu je opis veljavnih omejitev. |
| --- | --- |

(b)

v drugem stolpcu je opis veljavnih omejitev.

Gruzija sprejema obveznosti za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake le za tiste sektorje gospodarske dejavnosti, ki so izrecno navedeni v tej prilogi.

| 3. | Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev „CPC“ pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kakor je določena v Razvrstitvenem seznamu STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991. |
| --- | --- |

3.

Pri opredelitvi posameznih sektorjev in podsektorjev „CPC“ pomeni Osrednjo klasifikacijo izdelkov, kakor je določena v Razvrstitvenem seznamu STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

| 4. | Obveznosti za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj. |
| --- | --- |

4.

Obveznosti za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake ne veljajo, če je namen ali učinek njihove začasne prisotnosti ovirati ali drugače vplivati na izid kakršnih koli delovnih/upravnih sporov ali pogajanj.

| 5. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 91 in 92 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake iz Unije. |
| --- | --- |

5.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s kvalifikacijskimi zahtevami in postopki, tehničnimi standardi ter zahtevami in postopki za dovoljenja, kadar ti ne pomenijo omejitve v smislu členov 91 in 92 tega sporazuma. Ti ukrepi (npr. potreba po pridobitvi dovoljenja, potreba po pridobitvi priznanja usposobljenosti v reguliranih sektorjih, potreba po uspešno opravljenih posebnih preverjanjih, vključno z jezikovnimi preverjanji, in potreba po stalnem prebivališču na ozemlju, na katerem se opravlja gospodarska dejavnost), tudi če jih ni na seznamu, v vsakem primeru veljajo za pogodbene ponudnike storitev in neodvisne strokovnjake iz Unije.

| 6. | Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Gruzije v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

6.

Vse druge zahteve iz zakonov in drugih predpisov Gruzije v zvezi z vstopom v državo in bivanjem v njej, delom in ukrepi s področja socialne varnosti se še naprej uporabljajo, vključno s predpisi glede trajanja bivanja in minimalnih plač ter kolektivnih pogodb.

| 7. | Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica. |
| --- | --- |

7.

Spodnji seznam ne zajema ukrepov v zvezi s subvencijami, ki jih dodeli pogodbenica.

| 8. | Spodnji seznam ne posega v obstoj državnih monopolov ali izključnih pravic v zadevnih sektorjih, kakor je Gruzija določila v Prilogi XIV-E tega sporazuma. |
| --- | --- |

8.

Spodnji seznam ne posega v obstoj državnih monopolov ali izključnih pravic v zadevnih sektorjih, kakor je Gruzija določila v Prilogi XIV-E tega sporazuma.

| 9. | V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v Gruziji ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje. |
| --- | --- |

9.

V sektorjih, v katerih se uporablja preverjanje gospodarskih potreb, bo glavno merilo ocena zadevnih razmer na trgu v Gruziji ali regiji, v kateri se bo storitev opravljala, vključno s številom obstoječih ponudnikov storitev in vplivom nanje.

| 10. | Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam. |
| --- | --- |

10.

Pravice in obveznosti, ki izhajajo iz spodnjega seznama, nimajo učinka same po sebi in torej ne dodeljujejo pravic neposredno fizičnim ali pravnim osebam.

| 11. | Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice omogočita, da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za naslednje sektorje:






  (a) | Pravne storitve (vključno svetovanje na področju prava matične države in mednarodnega prava) (CPC 861) |
| --- | --- | --- |

11.

Pogodbenici s prisotnostjo fizičnih oseb v skladu s členoma 91 in 92 tega neodvisnim strokovnjakom druge pogodbenice omogočita, da zagotavljajo storitve na njunih ozemljih za naslednje sektorje:

(a)

Pravne storitve (vključno svetovanje na področju prava matične države in mednarodnega prava) (CPC 861)

| (b) | Arhitekturne storitve (CPC 8671) |
| --- | --- |

(b)

Arhitekturne storitve (CPC 8671)

| (c) | Inženirske storitve (CPC 8672) |
| --- | --- |

(c)

Inženirske storitve (CPC 8672)

| (d) | Integrirane inženirske storitve (CPC 8673) |
| --- | --- |

(d)

Integrirane inženirske storitve (CPC 8673)

| (e) | Storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture (CPC 8674*) |
| --- | --- |

(e)

Storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture (CPC 8674*)

| (f) | Računalniške in sorodne storitve |
| --- | --- |

(f)

Računalniške in sorodne storitve

| (g) | Podjetniško in poslovno svetovanje (CPC 865) |
| --- | --- |

(g)

Podjetniško in poslovno svetovanje (CPC 865)

| (h) | Storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem (CPC 866) |
| --- | --- |

(h)

Storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem (CPC 866)

| (i) | Druge poslovne storitve (CPC 879) |
| --- | --- |

(i)

Druge poslovne storitve (CPC 879)

Sektorski pridržki

| Sektor ali podsektor | Opis pridržkov |
| --- | --- |
| 1.   POSLOVNE STORITVE |
| A. | Strokovne storitve |

Sektor ali podsektor

Opis pridržkov

POSLOVNE STORITVE

A.

Strokovne storitve

| a) | Pravne storitve (vključno svetovanje na področju prava matične države in mednarodnega prava) |
| --- | --- |

a)

Pravne storitve (vključno svetovanje na področju prava matične države in mednarodnega prava)

(CPC 861)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Za neodvisne strokovnjake se zahteva stalno prebivališče. Za polnopravno članstvo v odvetniški zbornici se lahko zahteva pogoj glede državljanstva.

| b) | Računovodske, revizorske in knjigovodske storitve |
| --- | --- |

b)

Računovodske, revizorske in knjigovodske storitve

(CPC 862)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Davčne storitve |
| --- | --- |

c)

Davčne storitve

(CPC 863)

Ponudniki pogodbenih storitev - jih ni.

| d) | Arhitekturne storitve |
| --- | --- |

d)

Arhitekturne storitve

(CPC 8671)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Za neodvisne strokovnjake se zahteva stalno prebivališče. Preverjanje gospodarskih potreb.

| e) | Inženirske storitve |
| --- | --- |

e)

Inženirske storitve

(CPC 8672)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Za neodvisne strokovnjake se zahteva stalno prebivališče. Preverjanje gospodarskih potreb.

| f) | Integrirane inženirske storitve |
| --- | --- |

f)

Integrirane inženirske storitve

(CPC 8673)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Za neodvisne strokovnjake se zahteva stalno prebivališče. Preverjanje gospodarskih potreb.

| g) | Storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture |
| --- | --- |

g)

Storitve urbanističnega načrtovanja in krajinske arhitekture

(CPC 8674*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Za neodvisne strokovnjake se zahteva stalno prebivališče. Preverjanje gospodarskih potreb.

| h) | Zdravstvene in zobozdravstvene storitve |
| --- | --- |

h)

Zdravstvene in zobozdravstvene storitve

(CPC 9312, razen transplantati in obdukcija)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| i) | Veterinarske storitve |
| --- | --- |

i)

Veterinarske storitve

(CPC 932)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Računalniške in sorodne storitve |
| --- | --- |

B.

Računalniške in sorodne storitve

| a) | Svetovanje v zvezi z namestitvijo računalniške strojne opreme |
| --- | --- |

a)

Svetovanje v zvezi z namestitvijo računalniške strojne opreme

(CPC 841)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

| b) | Storitve izvajanja programske opreme |
| --- | --- |

b)

Storitve izvajanja programske opreme

(CPC 842)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

| c) | Storitve obdelave podatkov |
| --- | --- |

c)

Storitve obdelave podatkov

(CPC 843)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

| d) | Storitve v zvezi s podatkovnimi zbirkami |
| --- | --- |

d)

Storitve v zvezi s podatkovnimi zbirkami

(CPC 844)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

Vzdrževanje in popravila pisarniških strojev in naprav, vključno z računalniki

(CPC 845)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

| e) | Storitve priprave podatkov |
| --- | --- |

e)

Storitve priprave podatkov

(CPC 849, razen CPC 8499)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

| C. | Raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

C.

Raziskovalne in razvojne storitve

| a) | Raziskovalne in razvojne storitve na področju naravoslovja |
| --- | --- |

a)

Raziskovalne in razvojne storitve na področju naravoslovja

(CPC 851)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | Raziskovalne in razvojne storitve na področju družboslovja in humanističnih ved |
| --- | --- |

b)

Raziskovalne in razvojne storitve na področju družboslovja in humanističnih ved

(CPC 852)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Interdisciplinarne raziskovalne in razvojne storitve |
| --- | --- |

c)

Interdisciplinarne raziskovalne in razvojne storitve

(CPC 853)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| D. | Poslovanje z nepremičninami |
| --- | --- |

D.

Poslovanje z nepremičninami

| a) | ki zajemajo lastno ali najeto posest |
| --- | --- |

a)

ki zajemajo lastno ali najeto posest

(CPC 821)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | za plačilo ali po pogodbi |
| --- | --- |

b)

za plačilo ali po pogodbi

(CPC 822)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| E. | Dajanje v najem brez upravljavcev |
| --- | --- |

E.

Dajanje v najem brez upravljavcev

| a) | V zvezi z ladjami |
| --- | --- |

a)

V zvezi z ladjami

(CPC 83103)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | V zvezi z zrakoplovi |
| --- | --- |

b)

V zvezi z zrakoplovi

(CPC 83104)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | V zvezi z drugimi vozili in plovili |
| --- | --- |

c)

V zvezi z drugimi vozili in plovili

(CPC 83101, CPC 83102 in CPC 83105)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | V zvezi z drugimi stroji, napravami in opremo |
| --- | --- |

d)

V zvezi z drugimi stroji, napravami in opremo

(CPC 83106 do CPC 83109)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| e) | Dajanje v najem videokaset ali optičnih diskov |
| --- | --- |

e)

Dajanje v najem videokaset ali optičnih diskov

(CPC 83202)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| F. | Druge poslovne storitve |
| --- | --- |

F.

Druge poslovne storitve

| a) | Oglaševanje |
| --- | --- |

a)

Oglaševanje

(CPC 871)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | Storitve raziskovanja trga |
| --- | --- |

b)

Storitve raziskovanja trga

(CPC 864)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Podjetniško in poslovno svetovanje |
| --- | --- |

c)

Podjetniško in poslovno svetovanje

(CPC 865)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

| d) | Storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem |
| --- | --- |

d)

Storitve v zvezi s podjetniškim in poslovnim svetovanjem

(CPC 866)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

| e) | Tehnično preizkušanje in analiziranje |
| --- | --- |

e)

Tehnično preizkušanje in analiziranje

(CPC 8676)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| f) | Storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom |
| --- | --- |

f)

Storitve v zvezi s kmetijstvom, lovom in gozdarstvom

(CPC 88110)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| g) | Spremljajoče storitve v ribištvu |
| --- | --- |

g)

Spremljajoče storitve v ribištvu

(CPC 882**)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| h) | Spremljajoče storitve v rudarstvu |
| --- | --- |

h)

Spremljajoče storitve v rudarstvu

(CPC 883**)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| i) | Spremljajoče storitve v proizvodnji |
| --- | --- |

i)

Spremljajoče storitve v proizvodnji

(CPC 885, CPC 886, CPC 8841 do PC 8844 in PC 8846 do CPC8849)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| j) | Storitve, povezane z distribucijo energije |
| --- | --- |

j)

Storitve, povezane z distribucijo energije

(CPC 887**)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| k) | Storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile |
| --- | --- |

k)

Storitve posredovanja in zagotavljanja delovne sile

(CPC 87205 in CPC 87206)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| m) | Znanstvene in tehnične svetovalne storitve |
| --- | --- |

m)

Znanstvene in tehnične svetovalne storitve

(CPC 8675)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| p) | Fotografske storitve |
| --- | --- |

p)

Fotografske storitve

(CPC 875, razen 87504)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| q) | Pakiranje |
| --- | --- |

q)

Pakiranje

(CPC 876)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| r) | Založniške storitve in tiskanje |
| --- | --- |

r)

Založniške storitve in tiskanje

(CPC 88442)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| s) | Organiziranje kongresov in srečanj |
| --- | --- |

s)

Organiziranje kongresov in srečanj

(del CPC 8790)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| t) | Druge storitve popravil za gospodinjske predmete in naprave |
| --- | --- |

t)

Druge storitve popravil za gospodinjske predmete in naprave

(CPC 633)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Popravila kovinskih izdelkov, strojev in opreme

(CPC 886)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Druge poslovne storitve

(CPC 879)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Preverjanje gospodarskih potreb za neodvisne strokovnjake.

KOMUNIKACIJSKE STORITVE

| B. | Kurirske storitve |
| --- | --- |

B.

Kurirske storitve

(CPC 7512)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Telekomunikacijske storitve |
| --- | --- |

C.

Telekomunikacijske storitve

| a) | Govorna telefonija |
| --- | --- |

a)

Govorna telefonija

(CPC7521)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | Storitve prenosa podatkov po paketno komutiranih omrežjih |
| --- | --- |

b)

Storitve prenosa podatkov po paketno komutiranih omrežjih

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Storitve prenosa podatkov po vodovno komutiranih omrežjih |
| --- | --- |

c)

Storitve prenosa podatkov po vodovno komutiranih omrežjih

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Storitve teleksa |
| --- | --- |

d)

Storitve teleksa

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| e) | Telegrafske storitve |
| --- | --- |

e)

Telegrafske storitve

(CPC 7522)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| f) | Storitve telefaksa |
| --- | --- |

f)

Storitve telefaksa

(CPC 7521*+7529*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| g) | Storitve zasebnih zakupljenih vodov |
| --- | --- |

g)

Storitve zasebnih zakupljenih vodov

(CPC 7522* in CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| h) | Elektronska pošta |
| --- | --- |

h)

Elektronska pošta

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| i) | Glasovna pošta |
| --- | --- |

i)

Glasovna pošta

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| j) | Spletne informacije in priklic podatkov |
| --- | --- |

j)

Spletne informacije in priklic podatkov

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| k) | Računalniško izmenjevanje podatkov (EDI) |
| --- | --- |

k)

Računalniško izmenjevanje podatkov (EDI)

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| l) | Storitve telefaksa z dodano vrednostjo, vključno s shrani in pošlji ter shrani in poišči |
| --- | --- |

l)

Storitve telefaksa z dodano vrednostjo, vključno s shrani in pošlji ter shrani in poišči

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| m) | Pretvorba kod in protokolov |
| --- | --- |

m)

Pretvorba kod in protokolov

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| n) | Spletne informacije in/ali obdelava podatkov (vključno z obdelavo transakcij) |
| --- | --- |

n)

Spletne informacije in/ali obdelava podatkov (vključno z obdelavo transakcij)

(CPC 843*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| o) | Druge mobilne storitve analogne/digitalne celične storitve |
| --- | --- |

o)

Druge mobilne storitve analogne/digitalne celične storitve

(CPC 75213*)

PCS

(Storitve osebne komunikacije, CPC 75213*)

Storitve osebnega klica

(CPC 75291*)

Mobilne podatkovne storitve

(CPC 7523*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

GRADBENE IN Z NJIMI POVEZANE INŽENIRSKE STORITVE

| A. | Splošna gradbena dela na stavbah |
| --- | --- |

A.

Splošna gradbena dela na stavbah

(CPC 512)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Gradnja inženirskih objektov |
| --- | --- |

B.

Gradnja inženirskih objektov

(CPC 513)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Inštalacije in montaža |
| --- | --- |

C.

Inštalacije in montaža

(CPC 514+516)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| D. | Zaključna gradbena dela |
| --- | --- |

D.

Zaključna gradbena dela

(CPC 517)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| E. | Drugo |
| --- | --- |

E.

Drugo

(CPC 511, CPC 515 in CPC 518)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

DISTRIBUCIJSKE STORITVE

| A. | Posredniške storitve |
| --- | --- |

A.

Posredniške storitve

(CPC 621)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Veleprodaja |
| --- | --- |

B.

Veleprodaja

(CPC 622)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Maloprodaja |
| --- | --- |

C.

Maloprodaja

(CPC 631, CPC 632, CPC 611 in CPC 612)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| D. | Franšizing |
| --- | --- |

D.

Franšizing

(CPC 8929)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

IZOBRAŽEVANJE

| A. | Primarno izobraževanje |
| --- | --- |

A.

Primarno izobraževanje

(CPC 921)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Sekundarno izobraževanje, samo zasebno financirano |
| --- | --- |

B.

Sekundarno izobraževanje, samo zasebno financirano

(CPC 922*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Višje izobraževanje, samo zasebno financirano |
| --- | --- |

C.

Višje izobraževanje, samo zasebno financirano

(CPC 923*)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| D. | Izobraževanje odraslih |
| --- | --- |

D.

Izobraževanje odraslih

(CPC 924)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

OKOLJSKE STORITVE

| A. | Ravnanje z odplakami |
| --- | --- |

A.

Ravnanje z odplakami

(CPC 9401)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Storitve odstranjevanja odpadkov |
| --- | --- |

B.

Storitve odstranjevanja odpadkov

(CPC 9402)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Storitve javne higiene in podobne storitve |
| --- | --- |

C.

Storitve javne higiene in podobne storitve

(CPC 9403)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| D. | Storitve čiščenja izpušnih plinov |
| --- | --- |

D.

Storitve čiščenja izpušnih plinov

(CPC 9404)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| E. | Storitve zmanjševanja hrupa |
| --- | --- |

E.

Storitve zmanjševanja hrupa

(CPC 9405)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| F. | Varstvo narave in krajine |
| --- | --- |

F.

Varstvo narave in krajine

(CPC 9406)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| G. | Druge storitve varstva okolja |
| --- | --- |

G.

Druge storitve varstva okolja

(CPC 9409)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

FINANČNE STORITVE

| A. | Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve |
| --- | --- |

A.

Zavarovalniške in z zavarovanjem povezane storitve

| a) | Življenjsko, nezgodno in zdravstveno zavarovanje (razen nezgodno zavarovanje za delavce) |
| --- | --- |

a)

Življenjsko, nezgodno in zdravstveno zavarovanje (razen nezgodno zavarovanje za delavce)

(CPC 81211, CPC 81291 in CPC 81212)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | Druga zavarovanja, razen življenjskega |
| --- | --- |

b)

Druga zavarovanja, razen življenjskega

(CPC 8129)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| — | pomorsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje |
| --- | --- |

—

pomorsko, letalsko in drugo transportno zavarovanje

(CPC 81293)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Pozavarovanje in retrocesija |
| --- | --- |

c)

Pozavarovanje in retrocesija

(CPC 81299)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov |
| --- | --- |

d)

Pomožne zavarovalniške storitve, kot so svetovanje, aktuarske storitve, ocena tveganja in obravnavanje odškodninskih zahtevkov

(CPC 8140)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Posredovanje v zavarovalništvu, kot sta posredništvo in zastopanje

(CPC 8140)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Bančne in druge finančne storitve |
| --- | --- |

B.

Bančne in druge finančne storitve

| a) | Sprejemanje depozitov in drugih vračljivih sredstev od občanov |
| --- | --- |

a)

Sprejemanje depozitov in drugih vračljivih sredstev od občanov

(CPC 81115 do CPC 81119)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | Vse vrste posojil, vključno med drugim s kreditiranjem potrošnikov, hipotekarnim kreditiranjem, odkupi terjatev in financiranjem komercialnih poslov |
| --- | --- |

b)

Vse vrste posojil, vključno med drugim s kreditiranjem potrošnikov, hipotekarnim kreditiranjem, odkupi terjatev in financiranjem komercialnih poslov

(CPC 8113)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Finančni zakup |
| --- | --- |

c)

Finančni zakup

(CPC 8112)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Vse storitve plačilnega prometa in prenosa denarja |
| --- | --- |

d)

Vse storitve plačilnega prometa in prenosa denarja

(CPC 81339)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| e) | Jamstva in obveznosti |
| --- | --- |

e)

Jamstva in obveznosti

(CPC 81199)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| f) | Trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na izvenborznem trgu ali drugače: |
| --- | --- |

f)

Trgovanje za lastni račun ali za račun strank na borzi, na izvenborznem trgu ali drugače:

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| — | z instrumenti denarnega trga (čeki, menice, depozitni certifikati itd.) |
| --- | --- |

—

z instrumenti denarnega trga (čeki, menice, depozitni certifikati itd.)

(CPC 81339);

| — | s tujo valuto |
| --- | --- |

—

s tujo valuto

(CPC 81333);

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| — | z izvedenimi finančnimi instrumenti, kar vključuje, ni pa omejeno le na standardizirane terminske pogodbe in opcije; |
| --- | --- |

—

z izvedenimi finančnimi instrumenti, kar vključuje, ni pa omejeno le na standardizirane terminske pogodbe in opcije;

(CPC 81339);

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| — | z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri itd. |
| --- | --- |

—

z instrumenti deviznih tečajev in obrestnih mer, vključno z zamenjavami in dogovori o terminski obrestni meri itd.

(CPC 81339);

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| — | s prenosljivimi vrednostnimi papirji |
| --- | --- |

—

s prenosljivimi vrednostnimi papirji

(CPC 81321);

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| — | z drugimi prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, vključno s plemenitimi kovinami |
| --- | --- |

—

z drugimi prenosnimi instrumenti in finančnimi sredstvi, vključno s plemenitimi kovinami

(CPC 81339).

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| g) | Sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem storitve, povezane s takšnimi izdajami; |
| --- | --- |

g)

Sodelovanje pri izdaji vseh vrst vrednostnih papirjev, vključno z vpisom primarne izdaje vrednostnih papirjev in vlaganjem (javnim ali zasebnim) prek agenta, ter opravljanjem storitve, povezane s takšnimi izdajami;

(CPC 8132)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| h) | Denarnoposredniški posli; |
| --- | --- |

h)

Denarnoposredniški posli;

(CPC 81339);

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| i) | Upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali portfeljev, vse oblike upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje pokojninskih skladov, depotne storitve in storitve skrbniških skladov |
| --- | --- |

i)

Upravljanje premoženja, na primer upravljanje denarnih sredstev ali portfeljev, vse oblike upravljanja kolektivnih naložb, upravljanje pokojninskih skladov, depotne storitve in storitve skrbniških skladov

(CPC 8119 in CPC 81323)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| j) | Storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi prenosljivimi instrumenti |
| --- | --- |

j)

Storitve poravnav in kliringov finančnih sredstev, vključno z vrednostnimi papirji, produkti izvedenih finančnih instrumentov in drugimi prenosljivimi instrumenti

(CPC 81339 in CPC 81319)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| k) | Svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse dejavnosti, navedene v 5(a)(v) do (xv) Priloge o finančnih storitvah k GATS, vključno s storitvami na področju kreditiranja in analizo, raziskavami in svetovanjem glede investicij in portfelja, svetovanjem pri pridobitvah ter prestrukturiranju in strategiji podjetij |
| --- | --- |

k)

Svetovanje, posredovanje in druge pomožne finančne storitve za vse dejavnosti, navedene v 5(a)(v) do (xv) Priloge o finančnih storitvah k GATS, vključno s storitvami na področju kreditiranja in analizo, raziskavami in svetovanjem glede investicij in portfelja, svetovanjem pri pridobitvah ter prestrukturiranju in strategiji podjetij

(CPC 8131 in CPC 8133)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| l) | Zagotavljanje in prenos finančnih informacij in obdelava finančnih podatkov ter z njimi povezana programska oprema s strani ponudnikov drugih finančnih storitev |
| --- | --- |

l)

Zagotavljanje in prenos finančnih informacij in obdelava finančnih podatkov ter z njimi povezana programska oprema s strani ponudnikov drugih finančnih storitev

(CPC 842, CPC 844 in CPC 8131)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

Zdravstvene storitve in storitve socialnega varstva

| A. | Zdravstvene storitve |
| --- | --- |

A.

Zdravstvene storitve

(CPC 931, razen 93191)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Storitve socialnega varstva |
| --- | --- |

C.

Storitve socialnega varstva

(CPC 933)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

TURIZEM IN STORITVE V ZVEZI S POTOVANJI

| A. | Hoteli in restavracije (vključno s pripravo in dostavo jedi) |
| --- | --- |

A.

Hoteli in restavracije (vključno s pripravo in dostavo jedi)

(CPC 641, CPC 642 in CPC 643)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj |
| --- | --- |

B.

Storitve potovalnih agencij in organizatorjev potovanj

(CPC 7471)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Storitve turističnih vodnikov |
| --- | --- |

C.

Storitve turističnih vodnikov

(CPC 7472)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

STORITVE NA PODROČJU REKREACIJE, KULTURE IN ŠPORTA

| A. | Razvedrilne storitve (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, in cirkusov) |
| --- | --- |

A.

Razvedrilne storitve (vključno s storitvami gledališč, glasbenih skupin, ki igrajo v živo, in cirkusov)

(CPC 9619)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| B. | Storitve tiskovnih agencij |
| --- | --- |

B.

Storitve tiskovnih agencij

(CPC 962)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve |
| --- | --- |

C.

Storitve knjižnic, arhivov, muzejev in druge kulturne storitve

(CPC 963)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| D. | Športne in druge rekreacijske storitve |
| --- | --- |

D.

Športne in druge rekreacijske storitve

(CPC 964)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

PREVOZNE STORITVE

| A. | Pomorski prevoz |
| --- | --- |

A.

Pomorski prevoz

| b) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

b)

Prevoz tovora

(CPC 7212**)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Dajanje plovil s posadko v najem |
| --- | --- |

c)

Dajanje plovil s posadko v najem

(CPC 7213)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Vzdrževanje in popravila plovil |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila plovil

(CPC 8868**)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| e) | Potiskanje in vlečenje |
| --- | --- |

e)

Potiskanje in vlečenje

(CPC 7214)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| C. | Zračni prevoz |
| --- | --- |

C.

Zračni prevoz

Prodaja in trženje, vključno s storitvami računalniškega sistema rezervacij

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Vzdrževanje in popravila zrakoplovov |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila zrakoplovov

(CPC 8868**)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| E. | Železniški prevoz |
| --- | --- |

E.

Železniški prevoz

(CPC 7111, CPC 7112 in CPC 7113)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz |
| --- | --- |

d)

Vzdrževanje in popravila opreme za železniški prevoz

(CPC 8868**)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| F. | Cestni prevoz |
| --- | --- |

F.

Cestni prevoz

| c) | Vzdrževanje in popravila opreme za cestni prevoz |
| --- | --- |

c)

Vzdrževanje in popravila opreme za cestni prevoz

(CPC 6112 in CPC 8867)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Prevoz tovora |
| --- | --- |

d)

Prevoz tovora

(CPC 7123)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| H. | Pomožne storitve za vse vrste prevoza |
| --- | --- |

H.

Pomožne storitve za vse vrste prevoza

| a) | Pretovarjanje |
| --- | --- |

a)

Pretovarjanje

(CPC 741)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| b) | Skladiščenje |
| --- | --- |

b)

Skladiščenje

(CPC 742)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| c) | Storitve posrednikov pri prevozu tovora |
| --- | --- |

c)

Storitve posrednikov pri prevozu tovora

(CPC 748)

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| d) | Druge spremljajoče in pomožne storitve |
| --- | --- |

d)

Druge spremljajoče in pomožne storitve

(CPC 749*)

| — | Storitve posrednikov pri prevozu tovora; |
| --- | --- |

—

Storitve posrednikov pri prevozu tovora;

| — | Revizija računov in informacije o prevoznih stroških |
| --- | --- |

—

Revizija računov in informacije o prevoznih stroških

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

| — | Storitve pregleda tovora |
| --- | --- |

—

Storitve pregleda tovora

Ponudniki pogodbenih storitev – jih ni.

---

(1)  Ta dokument je pripravljen na podlagi Razvrstitvenega seznama STO sektorskih storitev (MTN.GNS/W/120) z dne 10. julija 1991.

---

PRILOGA XV

PRIBLIŽEVANJE ZAKONODAJE

PRILOGA XV-A

PRAVILA ZA FINANČNE STORITVE

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU:

A.   BANČNE STORITVE

Direktiva 2007/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o spremembah Direktive Sveta 92/49/EGS in direktiv 2002/83/ES, 2004/39/ES, 2005/68/ES in 2006/48/ES glede postopkovnih pravil in ocenjevalnih meril za skrbno oceno pri pridobitvah in zvišanju deležev v finančnem sektorju

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/44/ES se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2002 o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti kreditnih institucij (1)

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o kapitalski ustreznosti investicijskih podjetij in kreditnih institucij (2)

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 94/19/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o sistemih zajamčenih vlog

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Vendar lahko Gruzija upošteva različne ravni pragov in ne le tistih iz navedene direktive, Pridružitvenemu svetu pa bo predložila predlog, v katerem bo upoštevala razvoj lokalnega trga v Gruziji najpozneje pet let od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 86/635/EGS z dne 8. decembra 1986 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2001/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. septembra 2001 o spremembah Direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS in 86/635/EGS glede pravil vrednotenja za letne in konsolidirane računovodske izkaze nekaterih oblik družb kakor tudi bank in drugih finančnih institucij

Časovni razpored: določbe Direktive 2001/65/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/51/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2003 o spremembah direktiv 78/660/EGS, 83/349/EGS, 86/635/EGS in 91/674/EGS o letnih in konsolidiranih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, bank in drugih finančnih institucij ter zavarovalnic

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/51/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. junija 2006 o spremembi direktiv Sveta 78/660/EGS o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, 83/349/EGS o konsolidiranih računovodskih izkazih, 86/635/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih bank in drugih finančnih institucij ter 91/674/EGS o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/46/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

B.   ZAVAROVALNIŠKE STORITVE

Direktiva 2009/138/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o začetku opravljanja in opravljanju dejavnosti zavarovanja in pozavarovanja (Solventnost II)

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 91/674/EGS z dne 19. decembra 1991 o letnih računovodskih izkazih in konsolidiranih računovodskih izkazih zavarovalnic

Časovni razpored: določbe navedene direktive, razen člena 33, se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Pridružitvenemu svetu se najpozneje v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predloži predlog o izvajanju člena 33 navedene direktive.

Priporočilo Komisije z dne 18. decembra 1991 o zavarovalnih zastopnikih (92/48/EGS)

Časovni razpored: ni relevantno.

Direktiva 2002/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. decembra 2002 o zavarovalnem posredovanju

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/103/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o zavarovanju civilne odgovornosti pri uporabi motornih vozil in o izvajanju obveznosti zavarovanja takšne odgovornosti

Časovni razpored: Pridružitvenemu svetu se predloži predlog o izvajanju navedene direktive, v katerem se upošteva razvoj lokalnega trga v Gruziji, najpozneje pet let od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. junija 2003 o dejavnostih in nadzoru institucij za poklicno pokojninsko zavarovanje

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

C.   VREDNOSTNI PAPIRJI

Direktiva 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2006/73/ES z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z organizacijskimi zahtevami in pogoji poslovanja investicijskih družb ter opredeljenimi izrazi za namene navedene direktive

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 1287/2006 z dne 10. avgusta 2006 o izvajanju Direktive 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z obveznostmi vodenja evidenc za investicijske družbe, poročanjem o transakcijah, tržno preglednostjo, sprejemanjem finančnih instrumentov v trgovanje in pojmi, opredeljenimi v navedeni direktivi

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/71/ES Evropskega parlamenta in sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje in o spremembi Direktive 2001/34/ES

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 809/2004 z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta o informacijah, ki jih vsebujejo prospekti, in o obliki prospektov, vključitvi informacij s sklicevanjem in objavi teh prospektov in razširjanju oglaševanj

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu, in o spremembah Direktive 2001/34/ES

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2007/14/ES z dne 8. marca 2007 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje nekaterih določb Direktive 2004/109/ES o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/14/ES se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 97/9/ES evropskega parlamenta In Sveta z dne 3. marca 1997 o odškodninskih shemah za vlagatelje

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Vendar Gruzija lahko upošteva različne ravni pragov za odškodninske sheme za vlagatelje, Pridružitvenemu svetu pa bo predložila predlog, v katerem bo upoštevala razvoj lokalnega trga v Gruziji, najpozneje pet let od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o trgovanju z notranjimi informacijami in tržni manipulaciji (zloraba trga)

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2004/72/ES z dne 29. aprila 2004 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede dovoljenih tržnih ravnanj, opredelitve notranjih informacij v zvezi z izvedenimi finančnimi instrumenti na blago, sestave seznama o osebah z dostopom do notranjih informacij, poročanja o transakcijah poslovodnih delavcev in obveščanja o sumljivih poslih

Časovni razpored: določbe Direktive 2004/72/ES se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2003/124/ES z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z opredelitvijo in razkritjem notranjih informacij javnosti ter opredelitvijo tržne manipulacije

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/124/ES se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2003/125/ES z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi s pravično predstavitvijo naložbenih priporočil in razkrivanjem nasprotij interesov

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/125/ES se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 2273/2003 z dne 22. decembra 2003 o izvajanju Direktive 2003/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta o izjemah za programe odkupa in stabilizacijo finančnih instrumentov

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1060/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o bonitetnih agencijah

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

D.   KNPVP

Direktiva 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP)

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2007/16/ES z dne 19. marca 2007 o izvajanju Direktive Sveta 85/611/EGS o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) glede razjasnitve nekaterih opredelitev

Časovni razpored: določbe Direktive 2007/16/ES se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

E.   INFRASTRUKTURA TRGA

Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/44/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/44/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

F.   PLAČILA

Direktiva 2007/64/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o plačilnih storitvah na notranjem trgu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 924/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o čezmejnih plačilih v Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

G.   PREPREČEVANJE PRANJA DENARJA

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/60/ES z dne 26. oktobra 2005 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja in financiranje terorizma

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2006/70/ES z dne 1. avgusta 2006 o določitvi izvedbenih ukrepov za Direktivo 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede opredelitve politično izpostavljene osebe in tehničnih meril za postopke poenostavljene dolžnosti skrbnosti pri ugotavljanju identitete stranke ter izjeme na podlagi finančne dejavnosti, ki poteka zgolj občasno ali v omejenem obsegu

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/70/ES se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1781/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o podatkih o plačniku, ki spremljajo prenose denarnih sredstev

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

(1)  Vendar lahko Gruzija odloži izvajanje naprednejših pristopov za zadevna tveganja in izvajanje pravil za trgovalno knjigo. Gruzija bo spodbujala razvoj zmogljivosti znotraj svojega bančnega sektorja in regulatornih organov, da bi se v naslednjih letih uporabili naprednejši pristopi, ki bi bili izvedeni v roku osmih let. Gruzija bo zagotovila, da trgovalne knjige gruzijskih bank in investicijskih podjetij ne presegajo pragov de minimis iz člena 18(2) Direktive 2006/49/ES, dokler se ne izvedejo pravila za trgovalno knjigo.

(2)  Vendar lahko Gruzija odloži izvajanje naprednejših pristopov za zadevna tveganja in izvajanje pravil za trgovalno knjigo. Gruzija bo spodbujala razvoj zmogljivosti znotraj svojega bančnega sektorja in regulatornih organov, da bi se v naslednjih letih uporabili naprednejši pristopi, ki bi bili izvedeni v roku osmih let. Gruzija bo zagotovila, da trgovalne knjige gruzijskih bank in investicijskih podjetij ne presegajo pragov de minimis iz člena 18(2) Direktive 2006/49/ES, dokler se ne izvedejo pravila za trgovalno knjigo.

PRILOGA XV-B

PRAVILA ZA TELEKOMUNIKACIJSKE STORITVE

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU:

Direktiva 2002/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o skupnem regulativnem okviru za elektronska komunikacijska omrežja in storitve (okvirna direktiva), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/21/ES:

| — | krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij, |
| --- | --- |

—

krepitev neodvisnosti in upravne zmogljivosti nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij,

| — | oblikovanje postopkov za javno razpravo o novih regulativnih ukrepih, |
| --- | --- |

—

oblikovanje postopkov za javno razpravo o novih regulativnih ukrepih,

| — | oblikovanje učinkovitih pritožbenih mehanizmov zoper odločitve nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij, |
| --- | --- |

—

oblikovanje učinkovitih pritožbenih mehanizmov zoper odločitve nacionalnega regulativnega organa na področju elektronskih komunikacij,

| — | opredelitev zadevnih trgov izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, in analiza teh trgov, da se presodi, ali so na njih operaterji s pomembno tržno močjo. |
| --- | --- |

—

opredelitev zadevnih trgov izdelkov in storitev v sektorju elektronskih komunikacij, ki so lahko predmet predhodnega urejanja, in analiza teh trgov, da se presodi, ali so na njih operaterji s pomembno tržno močjo.

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/21/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/20/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o odobritvi elektronskih komunikacijskih omrežij in storitev (Direktiva o odobritvi), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/20/ES:

| — | izvajanje uredbe o ureditvi splošnih odobritev in omejitvi potrebe po individualnih licencah le na posebne, ustrezno utemeljene primere. |
| --- | --- |

—

izvajanje uredbe o ureditvi splošnih odobritev in omejitvi potrebe po individualnih licencah le na posebne, ustrezno utemeljene primere.

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/20/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/19/ES evropskega parlamenta In Sveta z dne 7. marca 2002 o dostopu do elektronskih komunikacijskih omrežij in pripadajočih naprav ter o njihovem medomrežnem povezovanju (Direktiva o dostopu), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/140/ES

Na podlagi analize trga, ki se opravi v skladu z Direktivo 2002/21/ES, nacionalni regulativni organ naloži operaterjem, za katere se ugotovi pomembna tržna moč na zadevnem trgu, ustrezne regulativne obveznosti glede:

| — | dostopa do posebnih omrežnih naprav in njihove uporabe, |
| --- | --- |

—

dostopa do posebnih omrežnih naprav in njihove uporabe,

| — | cenovnega nadzora cen dostopa in medomrežnega povezovanja, vključno z obveznostmi stroškovne naravnanosti, |
| --- | --- |

—

cenovnega nadzora cen dostopa in medomrežnega povezovanja, vključno z obveznostmi stroškovne naravnanosti,

| — | preglednosti, nediskriminacije in ločenega računovodstva. |
| --- | --- |

—

preglednosti, nediskriminacije in ločenega računovodstva.

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/19/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami (Direktiva o univerzalnih storitvah), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/22/ES:

| — | uveljavitev uredbe o obveznosti zagotavljanja univerzalnih storitev, vključno z oblikovanjem mehanizmov za obračun stroškov in financiranje, |
| --- | --- |

—

uveljavitev uredbe o obveznosti zagotavljanja univerzalnih storitev, vključno z oblikovanjem mehanizmov za obračun stroškov in financiranje,

| — | zagotovitev spoštovanja interesov in pravic uporabnikov, zlasti prek uvedbe prenosljivosti številk in enotne evropske številke za klic v sili „112“. |
| --- | --- |

—

zagotovitev spoštovanja interesov in pravic uporabnikov, zlasti prek uvedbe prenosljivosti številk in enotne evropske številke za klic v sili „112“.

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/22/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/58/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. julija 2002 o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij (Direktiva o zasebnosti in elektronskih komunikacijah), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2009/136/ES

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 2002/58/ES:

| — | izvedbena zakonodaja za zagotovitev temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, zlasti pravice do varstva zasebnosti, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij in za zagotovitev prostega pretoka takih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev. |
| --- | --- |

—

izvedbena zakonodaja za zagotovitev temeljnih pravic in svoboščin posameznikov, zlasti pravice do varstva zasebnosti, v zvezi z obdelavo osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij in za zagotovitev prostega pretoka takih podatkov ter elektronske komunikacijske opreme in storitev.

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/58/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba 676/2002/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. marca 2002 o pravnem okviru za politiko radijskega spektra v Evropski skupnosti

| — | sprejetje politike in uredbe za zagotovitev usklajene razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra. |
| --- | --- |

—

sprejetje politike in uredbe za zagotovitev usklajene razpoložljivosti in učinkovite uporabe radijskega spektra.

Časovni razpored: ukrepi, ki izhajajo iz delovanja navedene odločbe, se začnejo izvajati v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

PRILOGA XV-C

PRAVILA ZA POŠTNE IN KURIRSKE STORITVE

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU:

Direktiva 97/67/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 1997 o skupnih pravilih za razvoj notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti in za izboljšanje kakovosti storitve

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. junija 2002 o spremembah Direktive 97/67/ES glede nadaljnjega odpiranja trgov poštnih storitev v Skupnosti konkurenci

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/39/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2008/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o spremembi Direktive 97/67/ES glede popolnega oblikovanja notranjega trga poštnih storitev v Skupnosti

Časovni razpored: določbe Direktive 2008/6/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

PRILOGA XIV-D

PRAVILA ZA MEDNARODNI POMORSKI PREVOZ

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom:

Pomorska varnost- država zastave / klasifikacijski zavodi

Direktiva 2009/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij, ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 391/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skupnih pravilih in standardih za organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Država zastave

Direktiva 2009/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o skladnosti z zahtevami države zastave

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pomorska inšpekcija države pristanišča

Direktiva 2009/16/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pomorski inšpekciji države pristanišča (1)

Uporabljajo se določbe navedene direktive, razen:

| — | uvodna izjava 15 preambule navedene direktive; |
| --- | --- |

—

uvodna izjava 15 preambule navedene direktive;

| — | alineja 4 točke 1 Priloge XII navedene direktive (v zvezi z izdelavo belih, sivih in črnih seznamov držav zastav), |
| --- | --- |

—

alineja 4 točke 1 Priloge XII navedene direktive (v zvezi z izdelavo belih, sivih in črnih seznamov držav zastav),

| — | člen 16 navedene direktive v zvezi z ukrepi zavrnitve dostopa za nekatere ladje, |
| --- | --- |

—

člen 16 navedene direktive v zvezi z ukrepi zavrnitve dostopa za nekatere ladje,

| — | določbe navedene direktive, ki se neposredno sklicujejo na Pariški memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, in sicer uvodne izjave 9, 13, 14, 30 in 40 preambule, točki (b) in (c) člena 1, točke 2, 4 in 22 člena 2, odstavek 2 člena 3, točka (b) odstavka 2 in odstavek 3 člena 5, odstavek 3 člena 7, točki (a) in (b) odstavka 1 ter točka (a) odstavka 3 člena 8, odstavek 3 člena 10, točka (b) odstavka 1 člena 13, odstavek 4 člena 19, odstavek 1 člena 24, člen 26, točka (a) prvega odstavka člena 32, člen 33, podtočke 1(c)(i) in (ii), 1(d)(i) in (ii), 1(e)(i) in (ii) točke I Priloge I, podtočke 1, 2A in 2 B točke II Priloge I, točka (f) Priloge III, Priloga VI, točki 2 in 11 Priloge VIII, podtočka 13 točke 3.2 Priloge X, točka 1 Priloge XII |
| --- | --- |

—

določbe navedene direktive, ki se neposredno sklicujejo na Pariški memorandum o soglasju glede nadzora, ki ga opravlja inšpekcija za varnost plovbe, in sicer uvodne izjave 9, 13, 14, 30 in 40 preambule, točki (b) in (c) člena 1, točke 2, 4 in 22 člena 2, odstavek 2 člena 3, točka (b) odstavka 2 in odstavek 3 člena 5, odstavek 3 člena 7, točki (a) in (b) odstavka 1 ter točka (a) odstavka 3 člena 8, odstavek 3 člena 10, točka (b) odstavka 1 člena 13, odstavek 4 člena 19, odstavek 1 člena 24, člen 26, točka (a) prvega odstavka člena 32, člen 33, podtočke 1(c)(i) in (ii), 1(d)(i) in (ii), 1(e)(i) in (ii) točke I Priloge I, podtočke 1, 2A in 2 B točke II Priloge I, točka (f) Priloge III, Priloga VI, točki 2 in 11 Priloge VIII, podtočka 13 točke 3.2 Priloge X, točka 1 Priloge XII

Časovni razpored: določbe navedene direktive, razen zgoraj navedenega seznama, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Sistem spremljanja za ladijski promet

Direktiva 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Preiskovanje nesreč

Direktiva 2009/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o določitvi temeljnih načel za preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odgovornost prevoznikov potnikov

Uredba (ES) št. 392/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o odgovornosti prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba št. 336/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (ES) z dne 15. februarja 2006 o izvajanju Mednarodnega kodeksa za varno upravljanje ladij v Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Tehnična in operativna pravila

Potniške ladje

Direktiva 2009/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o varnostnih predpisih in standardih za potniške ladje

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 1999/35/ES z dne 29. aprila 1999 o sistemu obveznih pregledov za varno izvajanje linijskih prevozov z ro-ro trajekti in visokohitrostnimi potniškimi plovili

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. aprila 2003 o posebnih zahtevah glede stabilnosti RO-RO potniških ladij

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Tankerji

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 417/2002 z dne 18. februarja 2002 o pospešenem uvajanju zahtev o dvojnem trupu ali enakovrednih konstrukcijskih zahtev za tankerje z enojnim trupom

Časovni razpored izločanja tankerjev z enojnim trupom bo sledil urniku, kakor je določen z mednarodno konvencijo MARPOL.

Ladje za prevoz razsutega tovora

Direktiva 2001/96/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. decembra 2001 o določitvi usklajenih zahtev in postopkov za varno nakladanje in razkladanje ladij za prevoz razsutega tovora

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Posadka

Direktiva 2008/106/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o minimalni ravni izobraževanja pomorščakov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Okolje

Direktiva 2000/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. novembra 2000 o pristaniških zmogljivostih za sprejem ladijskih odpadkov in ostankov tovora

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 782/2003 z dne 14. aprila 2003 o prepovedi organokositrnih spojin na ladjah

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Tehnični pogoji

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2010/65/EU z dne 20. oktobra 2010 o formalnostih poročanja za ladje, ki priplujejo v pristanišča držav članic in/ali izplujejo iz njih

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Družbeni pogoji

Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 1999/63/ES z dne 21. junija 1999 o sporazumu o razporejanju delovnega časa pomorščakov, sklenjenim med Združenjem ladjarjev Evropske skupnosti (ESCA) in Federacijo sindikatov delavcev v prometu Evropske unije (FST) – Priloga: Evropski sporazum o organizaciji delovnega časa pomorščakov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 1999/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 1999 o uveljavljanju določb o delovnem času pomorščakov na krovu ladij, ki pristajajo v pristaniščih Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pomorska varnost

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2005/65/ES z dne 26. oktobra 2005 o krepitvi varnosti v pristaniščih

Časovni razpored: določbe navedene direktive (razen tistih v zvezi s pregledi Komisije) se začnejo izvajati v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 725/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o povečanju zaščite na ladjah in v pristaniščih

Časovni razpored: določbe navedene uredbe (razen tistih v zvezi s pregledi Komisije) se začnejo izvajati v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

(1)  Razveljavlja Direktivo Sveta 95/21/ES z dne 19. junija 1995 o uveljavitvi mednarodnih standardov za varnost ladij, preprečevanje onesnaževanja ter pogoje za življenje in delo na ladjah, ki uporabljajo pristanišča Skupnosti in plujejo v vodah v pristojnosti držav članic (pomorska inšpekcija).

---

PRILOGA XVI

JAVNA NAROČILA

PRILOGA XVI-A

PRAGI

| 1. | Vrednosti pragov iz člena 142(3) tega sporazuma so za obe pogodbenici:






  (a) | 130 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki jih oddajo centralni vladni organi, razen za javna naročila storitev iz tretje alinee točke (b) člena 7 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev; |
| --- | --- | --- |

1.

Vrednosti pragov iz člena 142(3) tega sporazuma so za obe pogodbenici:

(a)

130 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki jih oddajo centralni vladni organi, razen za javna naročila storitev iz tretje alinee točke (b) člena 7 Direktive 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev;

| (b) | 200 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki niso zajeti v točki a); |
| --- | --- |

(b)

200 000 EUR za javna naročila blaga in storitev, ki niso zajeti v točki a);

| (c) | 5 000 000 EUR za javna naročila in koncesije za gradnje; |
| --- | --- |

(c)

5 000 000 EUR za javna naročila in koncesije za gradnje;

| (d) | 5 000 000 EUR za gradbene pogodbe v sektorju gospodarskih javnih služb; |
| --- | --- |

(d)

5 000 000 EUR za gradbene pogodbe v sektorju gospodarskih javnih služb;

| (e) | 400 000 EUR za naročila blaga ali storitev v sektorju gospodarskih javnih služb; |
| --- | --- |

(e)

400 000 EUR za naročila blaga ali storitev v sektorju gospodarskih javnih služb;

| 2. | Pragi iz odstavka 1 se spremenijo, da odražajo pragove, ki se ob začetku veljavnosti tega sporazuma uporabljajo v Uredbi Komisije (EU) št. 1336/2013 z dne 13. decembra 2013 o spremembi direktiv 2004/17/ES, 2004/18/ES in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njihovih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil. |
| --- | --- |

2.

Pragi iz odstavka 1 se spremenijo, da odražajo pragove, ki se ob začetku veljavnosti tega sporazuma uporabljajo v Uredbi Komisije (EU) št. 1336/2013 z dne 13. decembra 2013 o spremembi direktiv 2004/17/ES, 2004/18/ES in 2009/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede njihovih pragov uporabe za postopke za oddajo naročil.

PRILOGA XVI-B

OKVIRNI ČASOVNI RAZPORED INSTITUCIONALNIH REFORM, PRIBLIŽEVANJE ZAKONODAJE IN DOSTOPA NA TRG

| Faza | | Okvirni časovni razpored | Dostop na trg, ki ga EU odobri Gruzija | Dostop na trg, ki ga Gruziji odobri EU | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Izvajanje člena 143(2) in člena 144 tega sporazuma
  Dogovor o strategiji reform iz člena 145 tega sporazuma | Tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma | Oskrba centralnih vladnih organov | Oskrba centralnih vladnih organov | |
| 2 | Približevanje in izvajanje osnovnih elementov Direktive št. 2004/18/ES Evropskega Parlamenta in Sveta in Direktive Sveta 89/665/EGS | Pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma | Oskrba državnih, regionalnih in lokalnih organov ter oseb javnega prava | Oskrba državnih, regionalnih in lokalnih organov ter oseb javnega prava | Prilogi XVI-C in XVI-D tega sporazuma |
| 3 | Približevanje in izvajanje osnovnih elementov Direktive št. 2004/17/ES Evrospkega parlamenta in Sveta in Direktive Sveta 92/13/EGS | Šest let po začetku veljavnosti tega sporazuma | Oskrba vseh naročnikov v sektorju gospodarskih javnih služb | Oskrba vseh naročnikov | Prilogi XVI-E in XVI-F tega sporazuma |
| 4 | Približevanje in izvajanje drugih elementov Direktive 2004/18/ES | Sedem let po začetku veljavnosti tega sporazuma | Naročila in koncesije za storitve in gradnje za vse naročnike | Naročila in koncesije za storitve in gradnje za vse naročnike | Priloge XVI-G, XVI-H in XVI-I tega sporazuma |
| 5 | Približevanje in izvajanje drugih elementov Direktive 2004/17/ES | Osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma | Naročila storitev in gradenj za vse naročnike v sektorju gospodarskih javnih služb | Naročila storitev in gradenj za vse naročnike v sektorju gospodarskih javnih služb | Prilogi XVI-J in XVI-K tega sporazuma |

Faza

Okvirni časovni razpored

Dostop na trg, ki ga EU odobri Gruzija

Dostop na trg, ki ga Gruziji odobri EU

1

Izvajanje člena 143(2) in člena 144 tega sporazuma

Dogovor o strategiji reform iz člena 145 tega sporazuma

Tri leta po začetku veljavnosti tega sporazuma

Oskrba centralnih vladnih organov

Oskrba centralnih vladnih organov

2

Približevanje in izvajanje osnovnih elementov Direktive št. 2004/18/ES Evropskega Parlamenta in Sveta in Direktive Sveta 89/665/EGS

Pet let po začetku veljavnosti tega sporazuma

Oskrba državnih, regionalnih in lokalnih organov ter oseb javnega prava

Oskrba državnih, regionalnih in lokalnih organov ter oseb javnega prava

Prilogi XVI-C in XVI-D tega sporazuma

3

Približevanje in izvajanje osnovnih elementov Direktive št. 2004/17/ES Evrospkega parlamenta in Sveta in Direktive Sveta 92/13/EGS

Šest let po začetku veljavnosti tega sporazuma

Oskrba vseh naročnikov v sektorju gospodarskih javnih služb

Oskrba vseh naročnikov

Prilogi XVI-E in XVI-F tega sporazuma

4

Približevanje in izvajanje drugih elementov Direktive 2004/18/ES

Sedem let po začetku veljavnosti tega sporazuma

Naročila in koncesije za storitve in gradnje za vse naročnike

Naročila in koncesije za storitve in gradnje za vse naročnike

Priloge XVI-G, XVI-H in XVI-I tega sporazuma

5

Približevanje in izvajanje drugih elementov Direktive 2004/17/ES

Osem let po začetku veljavnosti tega sporazuma

Naročila storitev in gradenj za vse naročnike v sektorju gospodarskih javnih služb

Naročila storitev in gradenj za vse naročnike v sektorju gospodarskih javnih služb

Prilogi XVI-J in XVI-K tega sporazuma

PRILOGA XVI-C

OSNOVNI ELEMENTI DIREKTIVE 2004/18/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (1)

(FAZA 2)

NASLOV I

Definicije in splošna načela

Člen 1 Definicije (odstavki 1, 2, 8, 9, 11(a), 11(b) in 11(d), 12, 13, 14 in 15)

Člen 2 Načela za oddajo naročil

Člen 3 Dodelitev posebnih ali izključnih pravic: nediskriminacijska klavzula

NASLOV II

Pravila o javnih naročilih

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 4 Gospodarski subjekti

Člen 6 Zaupnost

POGLAVJE II

Področje uporabe

Oddelek 1 — Pragi

Člen 8 Naročila, ki jih naročniki financirajo z več kakor 50-odstotnim deležem

Člen 9 Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil, okvirnih sporazumov in dinamičnih nabavnih sistemov

Oddelek 2 — Posebne ureditve

Člen 10 Oddajanje naročil na področju obrambe

Oddelek 3 — Izključena naročila

Člen 12 Naročila na vodnem, transportnem, energetskem področju in na področju poštnih storitev (le če so bila približana osnovna pravila iz Direktive 2004/17/ES)

Člen 13 Posebne izključitve na področju telekomunikacij

Člen 14 Zaupna naročila in naročila, ki zahtevajo posebne varnostne ukrepe

Člen 15 Naročila, ki se oddajo v skladu z mednarodnimi pravili

Člen 16 Posebne izključitve

Člen 18 Naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice

Oddelek 4 — Posebna ureditev

Člen 19 Rezervirana naročila

POGLAVJE III

Ureditev za javna naročila storitev

Člen 20 Javna naročila storitev s seznama v Prilogi II A

Člen 21 Javna naročila storitev s seznama v Prilogi II B

Člen 22 Mešana naročila, ki vključujejo storitve s seznama v Prilogi II A in storitve s seznama v Prilogi II B

POGLAVJE IV

Posebna pravila, ki urejajo specifikacije in razpisno dokumentacijo

Člen 23 Tehnične specifikacije

Člen 24 Variante

Člen 25 Oddajanje naročil podizvajalcem

Člen 26 Pogoji za izvedbo naročil

Člen 27 Obveznosti v zvezi z davki, varstvom okolja, določbami o zaščiti delovnega mesta in pogoji za delo

POGLAVJE V

Postopki

Člen 28 Uporaba odprtih in omejenih postopkov, postopkov s pogajanji ter konkurenčnega dialoga

Člen 30 Primeri, v katerih je upravičen postopek s pogajanji po predhodni objavi

Člen 31 Primeri, v katerih je upravičen postopek s pogajanji brez predhodne objave

POGLAVJE VI

Pravila objavljanja in transparentnosti

Oddelek 1 — Objava razpisov in obvestil

Člen 35 Obvestila: odstavek 1 se prenese smiselno; odstavek 2; prvi, tretji in četrti pododstavek odstavka 4

Člen 36 Oblika in način objave razpisov o natečajih: odstavek 1; odstavek 7

Oddelek 2 — Roki

Člen 38 Rok za sprejemanje prijav za sodelovanje in/ali za sprejemanje ponudb

Člen 39 Odprti postopki: specifikacije, dodatni dokumenti in informacije

Oddelek 3 — Vsebina in načini pošiljanja informacij

Člen 40 Povabila k oddaji ponudbe, sodelovanju v dialogu ali k pogajanjem

Člen 41 Obveščanje kandidatov in ponudnikov

Oddelek 4 — Sporočanje

Člen 42 Pravila, ki se uporabljajo za sporočila

POGLAVJE VII

Vodenje postopka

Oddelek 1 — Splošne določbe

Člen 44 Preverjanje sposobnosti in izbor udeležencev ter oddajanje naročil

Oddelek 2 — Merila za priznanje sposobnosti

Člen 45 Osebni položaj kandidata ali ponudnika

Člen 46 Sposobnost za opravljanje poklicne dejavnosti

Člen 47 Ekonomski in finančni položaj

Člen 48 Tehnična in/ali poklicna sposobnost

Člen 49 Standardi za zagotovitev kakovosti

Člen 50 Standardi za okoljsko upravljanje

Člen 51 Dodatni dokumenti in informacije

Oddelek 3 — Oddaja naročila

Člen 53 Merila za oddajo naročila

Člen 55 Neobičajno nizke ponudbe

PRILOGE k Direktivi 2004/18/ES

Priloga I Seznam dejavnosti iz člena 1(2)(b)

Priloga II Storitve iz člena 1(2)(d)

Priloga II A

Priloga II B

Priloga V Seznami izdelkov iz člena 7 glede na naročila, ki jih oddajo naročniki na področju obrambe

Priloga VI Opredelitev nekaterih tehničnih specifikacij

Priloga VII Informacije, ki jih je treba navesti v objavah

Priloga VII A Informacije, ki jih je treba navesti v objavah o javnih naročilih

Priloga X Zahteve v zvezi z opremo za elektronsko sprejemanje ponudb, prijavami za sodelovanje ter načrti in projekti v natečajih

---

(1)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.

PRILOGA XVI-D

OSNOVNI ELEMENTI DIREKTIVE SVETA 89/665/EGS
   (1)
  KAKOR JE BILA SPREMENJENA Z DIREKTIVO 2007/66/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (2)

(FAZA 2)

| Člen 1 | Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov |
| --- | --- |
| Člen 2 | Zahteve za revizijske postopke |
| Člen 2a | Obdobje mirovanja |
| Člen 2b | Odstopanja od obdobja mirovanja
  Točka (b) prvega odstavka člena 2b |
| Člen 2c | Roki za vložitev zahtevka za revizijo |
| Člen 2d | Neveljavnost
  Odstavek 1(b)
  Odstavka 2 in 3 |
| Člen 2e | Kršitve te direktive in alternativne kazni |
| Člen 2f | Roki |

Člen 1

Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov

Člen 2

Zahteve za revizijske postopke

Člen 2a

Obdobje mirovanja

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Točka (b) prvega odstavka člena 2b

Člen 2c

Roki za vložitev zahtevka za revizijo

Člen 2d

Neveljavnost

Odstavek 1(b)

Odstavka 2 in 3

Člen 2e

Kršitve te direktive in alternativne kazni

Člen 2f

Roki

---

(1)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje.

(2)  Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil.

PRILOGA XVI-E

OSNOVNI ELEMENTI DIREKTIVE 2004/17/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (1)

(FAZA 3)

NASLOV I

Splošne določbe, ki se uporabljajo za javna naročila in natečaje

POGLAVJE I

Osnovni pogoji

Člen 1 Opredelitev pojmov (odstavki: 2, 7, 9, 11, 12 in 13)

POGLAVJE II

Opredelitev dejavnosti in subjektov, za katere se uporablja direktiva

Oddelek 1 - Subjekti

Člen 2 Naročniki

Oddelek 2 - Dejavnosti

Člen 3 Plin, toplota in električna energija

Člen 4 Voda

Člen 5 Prevozne storitve

Člen 6 Poštne storitve

Člen 7 Iskanje ali črpanje nafte ali plina, izkopavanje premoga ali drugih trdnih goriv, pristanišča in letališča

Člen 9 Naročila, ki zajemajo več dejavnosti

POGLAVJE III

Splošne določbe

Člen 10 Načela za oddajo naročil

NASLOV II

Pravila javnega naročanja

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 11 Gospodarski subjekti

Člen 13 Zaupnost

POGLAVJE II

Pragovi in določbe o izključitvi

Oddelek 1 - Pragovi

Člen 16 Pragovi za oddajo naročil

Člen 17 Metode za izračun ocenjene vrednosti javnih naročil, okvirnih sporazumov in dinamičnih nakupovalnih sistemov

Oddelek 2 - Javna naročila in koncesije ter javna naročila, za katera velja posebna ureditev

Pododdelek 2 - Izjeme, ki veljajo za vse naročnike in za vse vrste naročil

Člen 19 Javna naročila, oddana zaradi nadaljnje prodaje ali dajanja v najem tretjim osebam

Člen 20 Naročila, oddana za druge namene kot za opravljanje dejavnosti, ki so opisane v tej direktivi, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi: odstavek 1

Člen 21 Naročila, ki so zaupna ali zahtevajo posebne varnostne ukrepe

Člen 22 Naročila, ki se oddajo v skladu z mednarodnimi pravili

Člen 23 Naročila, oddana povezanemu podjetju, mešanemu podjetju ali naročniku, ki je del mešanega podjetja

Pododdelek 3 - Izjeme, ki veljajo za vse naročnike, vendar samo v zvezi z javnimi naročili storitev

Člen 24 Naročila določenih storitev, ki so izključene iz področja uporabe te direktive

Člen 25 Naročila storitev, ki se oddajo na podlagi izključne pravice

Pododdelek 4 - Izjeme, ki se uporabljajo samo za določene naročnike

Člen 26 Naročila, ki jih določeni naročniki oddajo za nabavo vode in za nabavo električne energije ali goriv za proizvodnjo energije

POGLAVJE III

Pravila za javna naročila storitev

Člen 31 Javna naročila storitev s seznama v Prilogi XVII A

Člen 32 Javna naročila storitev s seznama v Prilogi XVII B

Člen 33 Mešana naročila, ki vključujejo storitve s seznama v Prilogi XVII A in storitve s seznama v Prilogi XVII B

POGLAVJE IV

Posebna pravila, ki urejajo specifikacije in razpisno dokumentacijo

Člen 34 Tehnične specifikacije

Člen 35 Sporočanje tehničnih specifikacij

Člen 36 Variante

Člen 37 Oddajanje naročil podizvajalcem

Člen 39 Obveznosti v zvezi z davki, varstvom okolja, določbami o zaščiti delovnega mesta in pogoji za delo

POGLAVJE V

Postopki

Člen 40 (Uporaba odprtega in omejenega postopka ter postopka s pogajanji razen točk (i) in (l) odstavka 3)

POGLAVJE VI

Pravila o objavi in preglednosti

Oddelek 1 - Objava obvestil

Člen 41 Periodična informativna obvestila in obvestila o obstoju sistema ugotavljanja usposobljenosti

Člen 42 Obvestila, ki se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa: odstavka 1 in 3

Člen 43 Obvestila o oddaji naročila (razen za drugi in tretji pododstavek odstavka 1)

Člen 44 Oblika in način objave obvestil (razen prvega pododstavka odstavka 2 in odstavki 4, 5 in 7)

Oddelek 2 - Roki

Člen 45 Rok za sprejemanje prijav za sodelovanje in/ali za sprejemanje ponudb

Člen 46 Odprti postopki: specifikacije, dodatni dokumenti in informacije

Člen 47 Povabila za oddajo ponudbe ali za pogajanja

Oddelek 3 - Sporočila in informacije

Člen 48 Pravila, ki se uporabljajo za sporočila

Člen 49 Obveščanje prosilcev za priznanje usposobljenosti, kandidatov in ponudnikov

POGLAVJE VII

Vodenje postopka

Člen 51 Splošne določbe

Oddelek 1 - Sistem in merila za ugotavljanje usposobljenosti

Člen 52 Vzajemno priznavanje v zvezi z upravnimi, tehničnimi ali finančnimi pogoji ter potrdili, preskusi in dokazi

Člen 54 Merila za ugotavljanje usposobljenosti

Oddelek 2 - Oddaja naročila

Člen 55 Merila za oddajo naročila

Člen 57 Neobičajno nizke ponudbe

PRILOGE k Direktivi 2004/17/ES

| Priloga XIII | Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o javnih naročilih






  A. | Odprti postopki |
| --- | --- | --- |

Priloga XIII

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o javnih naročilih

A.

Odprti postopki

| B. | Omejeni postopki |
| --- | --- |

B.

Omejeni postopki

| C. | Postopki s pogajanji |
| --- | --- |

C.

Postopki s pogajanji

Priloga XIV

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o obstoju postopka ugotavljanja usposobljenosti

Priloga XV A

Informacije, ki jih je treba navesti v periodičnem informativnem obvestilu

Priloga XV B

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o objavi periodičnega informativnega obvestila v profilu kupca, kadar se obvestilo ne uporablja kot sredstvo za objavo javnega razpisa

Priloga XVI

Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilu o oddaji javnega naročila

Priloga XVII A

Storitve v smislu člena 31

Priloga XVII B

Storitve v smislu člena 32

Priloga XX

Značilnosti objave

Priloga XXI

Opredelitev nekaterih tehničnih specifikacij

Priloga XVIII

Določbe mednarodnega delovnega prava v smislu člena 59(4)

Priloga XXIV

Zahteve v zvezi z opremo za elektronsko sprejemanje ponudb, prijav za sodelovanje, prijav za ugotavljanje usposobljenosti ter načrtov in projektov v natečajih

---

(1)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.

PRILOGA XVI-F

OSNOVNI ELEMENTI DIREKTIVE SVETA 92/13/EGS
   (1)
  KAKOR JE BILA SPREMENJENA Z DIREKTIVO 2007/66/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (2)

(FAZA 3)

| Člen 1 | Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov |
| --- | --- |
| Člen 2 | Zahteve za revizijske postopke |
| Člen 2a | Obdobje mirovanja |
| Člen 2b | Odstopanja od obdobja mirovanja
  Točka (b) prvega odstavka člena 2b |
| Člen 2c | Roki za vložitev zahtevka za revizijo |
| Člen 2d | Neveljavnost
  Odstavek 1(b)
  Odstavka 2 in 3 |
| Člen 2e | Kršitve te direktive in alternativne kazni |
| Člen 2f | Roki |

Člen 1

Področje uporabe in zagotovitev revizijskih postopkov

Člen 2

Zahteve za revizijske postopke

Člen 2a

Obdobje mirovanja

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Točka (b) prvega odstavka člena 2b

Člen 2c

Roki za vložitev zahtevka za revizijo

Člen 2d

Neveljavnost

Odstavek 1(b)

Odstavka 2 in 3

Člen 2e

Kršitve te direktive in alternativne kazni

Člen 2f

Roki

---

(1)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju.

(2)  Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil.

PRILOGA XVI-G

DRUGI NEOBVEZNI ELEMENTI DIREKTIVE 2004/18/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (1)

(FAZA 4)

Elementi Direktive 2004/18/ES iz te priloge niso obvezni, vendar se zanje priporoča približanje. Gruzija lahko te elemente približa v časovnem razporedu iz Priloge XVI-B.

NASLOV I

Definicije in splošna načela

Člen 1 Definicije (odstavki: 5, 6, 7, 10 in 11(c))

NASLOV II

Pravila o javnih naročilih

POGLAVJE II

Področje uporabe

Oddelek 2 — Posebne ureditve

Člen 11 Javna naročila in okvirni sporazumi, ki jih oddajo centralni nabavni organi

Oddelek 4 — Posebna ureditev

Člen 19 Rezervirana naročila

POGLAVJE V

Postopki

Člen 29 Konkurenčni dialog

Člen 32 Okvirni sporazumi

Člen 33 Dinamični nabavni sistemi

Člen 34 Javna naročila gradenj: posebna pravila za subvencioniranje stanovanjskih programov

POGLAVJE VI

Pravila objavljanja in transparentnosti

Oddelek 1 — Objava razpisov in obvestil

Člen 35 Obvestila: odstavek 3 ter drugi in tretji pododstavek odstavka 4

POGLAVJE VII

Vodenje postopka

Oddelek 2 — Merila za priznanje sposobnosti

Člen 52 Uradni seznami potrjenih gospodarskih subjektov in potrjevanje s strani organov, ustanovljenih po javnem ali zasebnem pravu

Oddelek 3 — Oddaja naročila

Člen 54 Uporaba elektronskih dražb

---

(1)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.

PRILOGA XVI-H

DRUGI OBVEZNI ELEMENTI DIREKTIVE 2004/18/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (1)

(FAZA 4)

NASLOV I

Definicije in splošna načela

Člen 1 Definicije (odstavki: 3, 4 in 11(e))

NASLOV II

Pravila o javnih naročilih

POGLAVJE II

Področje uporabe

Oddelek 3 - Izključena naročila

Člen 17 Koncesije za javne storitve

NASLOV III

Pravila za koncesije za javne gradnje

POGLAVJE I

Pravila, ki urejajo koncesije za javne gradnje

Člen 56 Področje uporabe

Člen 57 Izključitve iz področja uporabe (razen zadnjega odstavka)

Člen 58 Objava razpisa v zvezi s koncesijami za javne gradnje

Člen 59 Rok

Člen 60 Oddajanje naročil podizvajalcem

Člen 61 Oddaja dodatnih gradenj koncesionarjem

POGLAVJE II

Pravila o naročilih, oddanih s strani koncesionarjev, ki so naročniki

Člen 62 Veljavna pravila

POGLAVJE III

Pravila, ki se uporabljajo za naročila, oddana s strani koncesionarjev, ki niso naročniki

Člen 63 Pravila za objave: prag in izjeme

Člen 64 Objava javnega razpisa

Člen 65 Rok za predložitev prijav za sodelovanje in za sprejemanje ponudb

NASLOV IV

Pravila, ki urejajo natečaje

Člen 66 Splošne določbe

Člen 67 Področje uporabe

Člen 68 Izključitve s področja uporabe

Člen 69 Objave razpisov in obvestil

Člen 70 Oblika in način objave razpisov o natečajih

Člen 71 Komunikacijska sredstva za sporočanje

Člen 72 Izbor tekmecev na natečaju

Člen 73 Sestava žirije

Člen 74 Odločitve žirije

PRILOGE k Direktivi 2004/18/ES

Priloga VII B Informacije, ki morajo biti navedene v obvestilih o koncesijah za javne gradnje

Priloga VII C Informacije, ki morajo biti navedene v obvestilih o naročilih gradenj koncesionarjev, ki niso naročniki

Priloga VII D Informacije, ki morajo biti navedene v razpisih o natečajih

---

(1)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.

PRILOGA XVI-I

DRUGI ELEMENTI DIREKTIVE SVETA 89/665/EGS
   (1)
  KAKOR JE BILA SPREMENJENA Z DIREKTIVO 2007/66/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (2)

(FAZA 4)

| Člen 2b | Odstopanja od obdobja mirovanja
  Točka (c) prvega odstavka člena 2b |
| --- | --- |
| Člen 2d | Neveljavnost
  Točka (c) odstavka 1 člena 2d
  Odstavek 5 |

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Točka (c) prvega odstavka člena 2b

Člen 2d

Neveljavnost

Točka (c) odstavka 1 člena 2d

Odstavek 5

---

(1)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje.

(2)  Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil.

PRILOGA XVI-J

DRUGI NEOBVEZNI ELEMENTI DIREKTIVE 2004/17/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (1)

(FAZA 5)

Elementi Direktive 2004/17/ES iz te priloge niso obvezni, vendar se zanje priporoča približanje. Gruzija lahko te elemente približa v časovnem razporedu iz Priloge XVI-B.

NASLOV I

Splošne določbe, ki se uporabljajo za javna naročila in natečaje

POGLAVJE I

Osnovni pogoji

Člen 1 Opredelitev pojmov (odstavki 4, 5, 6 in 8)

NASLOV II

Pravila javnega naročanja

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 14 Okvirni sporazumi

Člen 15 Dinamični nakupovalni sistemi

Oddelek 2 - Javna naročila in koncesije ter javna naročila, za katera velja posebna ureditev

Pododdelek 5 - Naročila, za katera velja posebna ureditev, določila o skupnih nabavnih službah in splošnem postopku pri neposredni izpostavljenosti konkurenci

Člen 28 Rezervirana naročila

Člen 29 Javna naročila in okvirni sporazumi, ki jih sklenejo skupne nabavne službe

POGLAVJE V

Postopki

Člen 40(3)(i) in (l)

POGLAVJE VI

Pravila o objavi in preglednosti

Oddelek 1 - Objava obvestil

Člen 42 Obvestila, ki se uporabljajo kot sredstvo za objavo javnega razpisa: odstavek 2

Člen 43 Obvestila o oddaji naročila (samo za drugi in tretji pododstavek odstavka 1)

POGLAVJE VII

Vodenje postopka

Oddelek 2 - Oddaja naročila

Člen 56 Uporaba elektronskih dražb

PRILOGE k Direktivi 2004/17/ES

Priloga XIII Informacije, ki jih je treba navesti v obvestilih o javnih naročilih

D. Poenostavljeno obvestilo o naročilu pri dinamičnem nakupovalnem sistemu

---

(1)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.

PRILOGA XVI-K

DRUGI ELEMENTI DIREKTIVE SVETA 92/13/EGS
   (1)
  KAKOR JE BILA SPREMENJENA Z DIREKTIVO 2007/66/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (2)

(FAZA 5)

| Člen 2b | Odstopanja od obdobja mirovanja
  Točka (c) prvega odstavka člena 2b |
| --- | --- |
| Člen 2d | Neveljavnost
  Točka (c) odstavka 1 člena 2d
  Odstavek 5 |

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Točka (c) prvega odstavka člena 2b

Člen 2d

Neveljavnost

Točka (c) odstavka 1 člena 2d

Odstavek 5

---

(1)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju.

(2)  Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil.

PRILOGA XVI-L

DOLOČBE DIREKTIVE 2004/18/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (1)
  ZUNAJ PODROČJA UPORABE PRIBLIŽEVANJA ZAKONODAJE

Elementi iz te priloge niso predmet postopka približevanja.

NASLOV II

Pravila o javnih naročilih

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 5 Pogoji v zvezi s sporazumi, sklenjenimi v okviru Svetovne trgovinske organizacije

POGLAVJE VI

Pravila objavljanja in transparentnosti

Oddelek 1 — Objava razpisov in obvestil

Člen 36 Oblika in način objave razpisov o natečajih: odstavki 2, 3, 4, 5, 6 in 8

Člen 37 Neobvezna objava

Oddelek 5 — Poročila

Člen 43 Vsebina poročil

NASLOV V

Statistične obveznosti, izvedbena pooblastila in končne določbe

Člen 75 Statistične obveznosti

Člen 76 Vsebina statističnega poročila

Člen 77 Svetovalni odbor za javna naročila

Člen 78 Poprava pragov

Člen 79 Spremembe

Člen 80 Izvajanje

Člen 81 Mehanizmi za spremljanje

Člen 82 Razveljavitve

Člen 83 Začetek veljavnosti

Člen 84 Naslovniki

PRILOGE k Direktivi 2004/18/ES

Priloga III Seznam subjektov in kategorij subjektov javnega prava iz drugega pododstavka člena 1(9)

Priloga IV Centralni vladni organi

Priloga VIII Značilnosti objave

Priloga IX Registri

Priloga IX A Javna naročila gradenj

Priloga IX B Javna naročila blaga

Priloga IX C Javna naročila storitev

Priloga XI Skrajni roki za prenos in uporabo (člen 80)

Priloga XII Korelacijska tabela

---

(1)  Direktiva 2004/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil gradenj, blaga in storitev.

PRILOGA XVI-M

DOLOČBE DIREKTIVE 2004/17/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (1)
  ZUNAJ PODROČJA UPORABE PRIBLIŽEVANJA ZAKONODAJE

Elementi iz te priloge niso predmet postopka približevanja.

NASLOV I

Splošne določbe, ki se uporabljajo za javna naročila in natečaje

POGLAVJE II

Opredelitev dejavnosti in subjektov, za katere se uporablja direktiva

Oddelek 2 - Dejavnosti

Člen 8 Seznam naročnikov

NASLOV II

Pravila javnega naročanja

POGLAVJE I

Splošne določbe

Člen 12 Pogoji v zvezi s sporazumi, sklenjenimi v okviru Svetovne trgovinske organizacije

Oddelek 2 - Javna naročila in koncesije ter javna naročila, za katera velja posebna ureditev

Pododdelek 1

Člen 18 Koncesije za gradnje in storitve

Pododdelek 2 - Izjeme, ki veljajo za vse naročnike in za vse vrste naročil

Člen 20 Naročila, oddana za druge namene kot za opravljanje dejavnosti, ki so opisane v tej direktivi, ali za opravljanje take dejavnosti v tretji državi: odstavek 2

Pododdelek 5 - Naročila, za katera velja posebna ureditev, določila o skupnih nabavnih službah in splošnem postopku pri neposredni izpostavljenosti konkurenci

Člen 27 Naročila, za katera velja posebna ureditev

Člen 30 Postopki za ugotavljanje, ali je določena dejavnost neposredno izpostavljena konkurenci

POGLAVJE IV

Posebna pravila, ki urejajo specifikacije in razpisno dokumentacijo

Člen 38 Pogoji za izvedbo naročil

POGLAVJE VI

Pravila o objavi in preglednosti

Oddelek 1 - Objava obvestil

Člen 44 Oblika in način objave obvestil (samo za prvi pododstavek odstavka 2 ter odstavke 4,5 in 7)

Oddelek 3 - Sporočila in informacije

Člen 50 Hranjenje podatkov v zvezi z oddajo naročil

POGLAVJE VII

Vodenje postopka

Oddelek 3 - Ponudbe proizvodov, ki so po poreklu iz tretjih držav, in odnosi s temi državami

Člen 58 Ponudbe, ki vsebujejo proizvode s poreklom iz tretjih držav

Člen 59 Odnosi s tretjimi državami v zvezi z naročili storitev

NASLOV IV

Statistične obveznosti, izvedbena pooblastila in končne določbe

Člen 67 Statistične obveznosti

Člen 68 Postopek z odborom

Člen 69 Revizija pragov

Člen 70 Spremembe

Člen 71 Izvajanje direktive

Člen 72 Mehanizmi za spremljanje

Člen 73 Razveljavitve

Člen 74 Začetek veljavnosti

Člen 75 Naslovniki

PRILOGE k Direktivi 2004/17/ES

Priloga I Naročniki v transportnem sektorju ali sektorju distribucije plina ali toplote

Priloga II Naročniki v sektorju proizvodnje, transporta ali distribucije električne energije

Priloga III Naročniki v sektorju proizvodnje, transporta ali distribucije pitne vode

Priloga IV Naročniki s področja železniškega prometa

Priloga V Naročniki s področja mestnega železniškega, tramvajskega, trolejbusnega ali avtobusnega prometa

Priloga VI Naročniki v sektorju poštnih storitev

Priloga VII Naročniki v sektorjih iskanja in črpanja nafte ali plina

Priloga VIII Naročniki v sektorjih iskanja in izkopavanja premoga in drugih trdnih goriv

Priloga IX Naročniki na področju pomorskih pristanišč ali pristanišč na celinskih vodah ali drugih terminalskih zmogljivosti

Priloga X Naročniki s področja letališke infrastrukture

Priloga XI Seznam zakonodaje Skupnosti iz člena 30(3)

Priloga XII Seznam dejavnosti iz člena 1(2)(b)

Priloga XXII Zbirna tabela rokov iz člena 45

Priloga XXV Roki za prenos in izvajanje

Priloga XXVI Korelacijska tabela

---

(1)  Direktiva 2004/17/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o usklajevanju postopkov za oddajo javnih naročil naročnikov v vodnem, energetskem in transportnem sektorju ter sektorju poštnih storitev.

PRILOGA XVI-N

DOLOČBE DIREKTIVE SVETA 89/665/EGS
   (1)
  KAKOR JE BILA SPREMENJENA Z DIREKTIVO 2007/66/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (2)
  ZUNAJ PODROČJA UPORABE PRIBLIŽEVANJA ZAKONODAJE

Elementi iz te priloge niso predmet postopka približevanja.

| Člen 2b | Odstopanja od obdobja mirovanja
  Točka (a) prvega odstavka člena 2b |
| --- | --- |
| Člen 2d | Neveljavnost
  Točka (a) odstavka 1 člena 2d
  Odstavek 4 |
| Člen 3 | Popravni mehanizem |
| Člen 3 a | Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti |
| Člen 3b | Postopek v odboru |
| Člen 4 | Izvajanje |
| Člen 4 a | Pregled |

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Točka (a) prvega odstavka člena 2b

Člen 2d

Neveljavnost

Točka (a) odstavka 1 člena 2d

Odstavek 4

Člen 3

Popravni mehanizem

Člen 3 a

Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti

Člen 3b

Postopek v odboru

Člen 4

Izvajanje

Člen 4 a

Pregled

---

(1)  Direktiva Sveta 89/665/EGS z dne 21. decembra 1989 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o uporabi revizijskih postopkov oddaje javnih naročil za preskrbo in javnih naročil za gradnje.

(2)  Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil.

PRILOGA XVI-O

DOLOČBE DIREKTIVE SVETA 92/13/EGS
   (1)
  KAKOR JE BILA SPREMENJENA Z DIREKTIVO 2007/66/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA
   (2)
  ZUNAJ PODROČJA UPORABE PRIBLIŽEVANJA ZAKONODAJE

Elementi iz te priloge niso predmet postopka približevanja.

| Člen 2b | Odstopanja od obdobja mirovanja
  Točka (a) prvega odstavka člena 2b |
| --- | --- |
| Člen 2d | Neveljavnost
  Točka (a) odstavka 1 člena 2d
  Odstavek 4 |
| Člen 3a | Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti |
| Člen 3b | Postopek v odboru |
| Člen 8 | Popravni mehanizem |
| Člen 12 | Izvajanje |
| Člen 12a | Pregled |

Člen 2b

Odstopanja od obdobja mirovanja

Točka (a) prvega odstavka člena 2b

Člen 2d

Neveljavnost

Točka (a) odstavka 1 člena 2d

Odstavek 4

Člen 3a

Vsebina obvestila o prostovoljni predhodni preglednosti

Člen 3b

Postopek v odboru

Člen 8

Popravni mehanizem

Člen 12

Izvajanje

Člen 12a

Pregled

---

(1)  Direktiva Sveta 92/13/EGS z dne 25. februarja 1992 o uskladitvi zakonov in drugih predpisov o uporabi pravil Skupnosti za oddajo javnih naročil podjetij na vodnem, energetskem, transportnem in telekomunikacijskem področju.

(2)  Direktiva 2007/66/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2007 o spremembi direktiv Sveta 89/665/EGS in 92/13/EGS glede izboljšanja učinkovitosti revizijskih postopkov oddaje javnih naročil.

PRILOGA XVI-P

GRUZIJA: OKVIRNI SEZNAM PODROČIJ SODELOVANJA

| 1. | Usposabljanje gruzijskih uradnikov vladnih organov, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, v državah EU in Gruziji; |
| --- | --- |

1.

Usposabljanje gruzijskih uradnikov vladnih organov, ki se ukvarjajo z javnimi naročili, v državah EU in Gruziji;

| 2. | usposabljanje dobaviteljev, ki želijo sodelovati v javnih naročilih; |
| --- | --- |

2.

usposabljanje dobaviteljev, ki želijo sodelovati v javnih naročilih;

| 3. | izmenjava informacij in izkušenj glede najboljših praks in regulativnih pravil na področju javnih naročil; |
| --- | --- |

3.

izmenjava informacij in izkušenj glede najboljših praks in regulativnih pravil na področju javnih naročil;

| 4. | izboljševanje funkcionalnosti spletne strani za javna naročila in vzpostavitev sistema za spremljanje javnega naročanja; |
| --- | --- |

4.

izboljševanje funkcionalnosti spletne strani za javna naročila in vzpostavitev sistema za spremljanje javnega naročanja;

| 5. | posvetovanja in metodološka pomoč Unije pri uporabi sodobnih elektronskih tehnologij na področju javnih naročil; |
| --- | --- |

5.

posvetovanja in metodološka pomoč Unije pri uporabi sodobnih elektronskih tehnologij na področju javnih naročil;

| 6. | krepitev organov, zadolženih za zagotavljanje usklajenosti politik na vseh področjih, ki so povezana z javnimi naročili, ter za neodvisno in nepristransko obravnavo (presojo) odločitev naročnikov. (Glej člen 143(2) tega sporazuma). |
| --- | --- |

6.

krepitev organov, zadolženih za zagotavljanje usklajenosti politik na vseh področjih, ki so povezana z javnimi naročili, ter za neodvisno in nepristransko obravnavo (presojo) odločitev naročnikov. (Glej člen 143(2) tega sporazuma).

---

PRILOGA XVII

GEOGRAFSKE OZNAČBE

PRILOGA XVII-A

ELEMENTI ZA REGISTRACIJO IN NADZOR NAD GEOFRAFSKIMI OZNAČBAMI IZ ČLENA 170(1) IN (2)

| 1. | Register geografskih označb, ki so zaščitene na ozemlju; |
| --- | --- |

1.

Register geografskih označb, ki so zaščitene na ozemlju;

| 2. | upravni postopek, s katerim se preveri, ali geografske označbe označujejo, da ima blago poreklo z ozemlja, regije ali lokacije ene ali več držav, če se dana kakovost, sloves ali kaka druga značilnost tega blaga v osnovi pripisuje njegovemu geografskemu poreklu; |
| --- | --- |

2.

upravni postopek, s katerim se preveri, ali geografske označbe označujejo, da ima blago poreklo z ozemlja, regije ali lokacije ene ali več držav, če se dana kakovost, sloves ali kaka druga značilnost tega blaga v osnovi pripisuje njegovemu geografskemu poreklu;

| 3. | zahteva, da registrirano ime ustreza posebnemu proizvodu ali proizvodom, za katere je določena specifikacija proizvoda, ki se lahko spremeni le z ustreznim upravnim postopkom; |
| --- | --- |

3.

zahteva, da registrirano ime ustreza posebnemu proizvodu ali proizvodom, za katere je določena specifikacija proizvoda, ki se lahko spremeni le z ustreznim upravnim postopkom;

| 4. | določbe o nadzoru, ki se uporabljajo za proizvodnjo; |
| --- | --- |

4.

določbe o nadzoru, ki se uporabljajo za proizvodnjo;

| 5. | pravica vsakega proizvajalca, ki ima sedež na območju in je predmet sistema nadzora, da prideluje proizvode, ki so označeni z zaščitenim imenom, pod pogojem, da upošteva specifikacijo proizvoda; |
| --- | --- |

5.

pravica vsakega proizvajalca, ki ima sedež na območju in je predmet sistema nadzora, da prideluje proizvode, ki so označeni z zaščitenim imenom, pod pogojem, da upošteva specifikacijo proizvoda;

| 6. | postopek ugovora, ki omogoča, da se upošteva zakoniti interes predhodnih uporabnikov imena, ne glede na to, ali so ta imena zaščitena kot oblika intelektualne lastnine ali ne; |
| --- | --- |

6.

postopek ugovora, ki omogoča, da se upošteva zakoniti interes predhodnih uporabnikov imena, ne glede na to, ali so ta imena zaščitena kot oblika intelektualne lastnine ali ne;

| 7. | pravilo, da zaščitena imena ne morejo postati generična; |
| --- | --- |

7.

pravilo, da zaščitena imena ne morejo postati generična;

| 8. | določbe v zvezi z registracijo, ki lahko vključujejo zavrnitev registracije in izrazov, ki so v celoti ali delno enakozvočni z registriranimi izrazi, izrazov, ki se v vsakdanjem jeziku običajno uporabljajo kot občno ime za blago, in izrazov, ki so sestavljeni iz imen rastlinskih sort ali živalskih pasem ali jih vključujejo. Take določbe upoštevajo zakonite interese vseh zadevnih pogodbenic. |
| --- | --- |

8.

določbe v zvezi z registracijo, ki lahko vključujejo zavrnitev registracije in izrazov, ki so v celoti ali delno enakozvočni z registriranimi izrazi, izrazov, ki se v vsakdanjem jeziku običajno uporabljajo kot občno ime za blago, in izrazov, ki so sestavljeni iz imen rastlinskih sort ali živalskih pasem ali jih vključujejo. Take določbe upoštevajo zakonite interese vseh zadevnih pogodbenic.

PRILOGA XVII-B

MERILA, KI SE VKLJUČIJO V POSTOPEK UGOVORA ZA PROIZVODE IZ ČLENA 170(2) IN (3)

| 1. | Seznam imen z ustreznim prečrkovanjem v latinico ali gruzijsko pisavo; |
| --- | --- |

1.

Seznam imen z ustreznim prečrkovanjem v latinico ali gruzijsko pisavo;

| 2. | informacije o vrsti proizvoda; |
| --- | --- |

2.

informacije o vrsti proizvoda;

| 3. | poziv vsem državam članicam EU, tretjim državam ali fizičnim ali pravnim osebam z zakonitim interesom, ustanovljenim ali s sedežem v državi članici Evropske unije, Gruziji ali tretji državi, da predložijo ugovor na tako zaščito z ustrezno utemeljeno izjavo. |
| --- | --- |

3.

poziv vsem državam članicam EU, tretjim državam ali fizičnim ali pravnim osebam z zakonitim interesom, ustanovljenim ali s sedežem v državi članici Evropske unije, Gruziji ali tretji državi, da predložijo ugovor na tako zaščito z ustrezno utemeljeno izjavo.

| 4. | Evropska komisija ali gruzijska vlada mora ugovor prejeti v roku treh mesecev od datuma objave v informativnem obvestilu. |
| --- | --- |

4.

Evropska komisija ali gruzijska vlada mora ugovor prejeti v roku treh mesecev od datuma objave v informativnem obvestilu.

| 5. | Ugovori se sprejmejo le, če so bili prejeti v roku iz odstavka 4 in če utemeljeno navajajo, da bi ime, predlagano za zaščito:






  (a) | sovpadalo z imenom rastlinske sorte, vključno s sorto vinske trte, ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda, |
| --- | --- | --- |

5.

Ugovori se sprejmejo le, če so bili prejeti v roku iz odstavka 4 in če utemeljeno navajajo, da bi ime, predlagano za zaščito:

(a)

sovpadalo z imenom rastlinske sorte, vključno s sorto vinske trte, ali živalske pasme, zaradi česar je verjetno, da bi tako ime zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda,

| (b) | sovpadalo z enakozvočnim imenom, ki bi potrošnika zavedlo v prepričanje, da proizvodi prihajajo z drugega območja; |
| --- | --- |

(b)

sovpadalo z enakozvočnim imenom, ki bi potrošnika zavedlo v prepričanje, da proizvodi prihajajo z drugega območja;

| (c) | zaradi ugleda, slovesa in trajanja rabe blagovne znamke verjetno zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda; |
| --- | --- |

(c)

zaradi ugleda, slovesa in trajanja rabe blagovne znamke verjetno zavedlo potrošnika glede resničnega porekla proizvoda;

| (d) | ogrozilo obstoj popolnoma ali delno enakega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili najmanj pet let pred datumom objave informativnega obvestila že zakonito na trgu; |
| --- | --- |

(d)

ogrozilo obstoj popolnoma ali delno enakega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili najmanj pet let pred datumom objave informativnega obvestila že zakonito na trgu;

| (e) | sovpadalo z imenom, za katerega se šteje, da je generično. |
| --- | --- |

(e)

sovpadalo z imenom, za katerega se šteje, da je generično.

| 6. | Merila iz odstavka 5 se ovrednotijo glede na ozemlje EU, ki se v primeru pravic intelektualne lastnine nanaša le na območje ali območja, kjer so te pravice zaščitene, ali na ozemlje Gruzije. |
| --- | --- |

6.

Merila iz odstavka 5 se ovrednotijo glede na ozemlje EU, ki se v primeru pravic intelektualne lastnine nanaša le na območje ali območja, kjer so te pravice zaščitene, ali na ozemlje Gruzije.

PRILOGA XVII-C

GEOGRAFSKE OZNAČBE PROIZVODOV IZ ČLENA 170(3) IN (4)

Kmetijski proizvodi in živila Evropske unije, ki se zaščitijo v Gruziji, razen vin, žganih pijač in aromatiziranih vin

| Država članica Evropske unije | Ime, ki se zaščiti | Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi | Vrsta proizvoda |
| --- | --- | --- | --- |
| AT | Gailtaler Speck | გაილტალერ შპეკ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| AT | Tiroler Speck | ტიროლერშპეკ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| AT | Gailtaler Almkäse | გაილტალერ ალმკეზე | Siri |
| AT | Tiroler Almkäse; Tiroler Alpkäse | ტიროლერ ალმკეზე; ტიროლერ ალპკეზე | Siri |
| AT | Tiroler Bergkäse | ტიროლერ ბერგკეზე | Siri |
| AT | Tiroler Graukäse | ტიროლერ გრაუკეზე | Siri |
| AT | Vorarlberger Alpkäse | ფორარლბერგერ ალპკეზე | Siri |
| AT | Vorarlberger Bergkäse | ფორარლბერგერბერგკეზე | Siri |
| AT | Steierisches Kürbiskernöl | შტაირიშეზ კიუბისკერნოოლ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| AT | Marchfeldspargel | მარხფელდშპარგელ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| AT | Steirischer Kren | შტაირიშერკრენ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| AT | Wachauer Marille | ვაჰაუერ მარილიე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| AT | Waldviertler Graumohn | ვალდფიერტლერ გრაუმოჰნ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| BE | Jambon d'Ardenne | ჟამბონ დ’აღდენ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| BE | Fromage de Herve | ფღომაჟ დე ეღვ | Siri |
| BE | Beurre d'Ardenne | ბეღ დ’აღდენ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| BE | Brussels grondwitloof | ბრასელს გრონვიტლოფ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| BE | Vlaams –Brabantse Tafeldruif | ფლამს-ბრაბანცე ტაფელდრუიფ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| BE | Pâté gaumais | პატე გომე | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) (začimbe itd.) |
| BE | Geraardsbergse Mattentaart | გერარსბერგსე მატენტაარტ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| CY | Λουκούμι Γεροσκήπου | ლუკუმი ღეროსკიპუ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| CZ | Nošovické kysané zelí | ნოშოვიცკე კისანე ზელი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| CZ | Všestarská cibule | ვშესტარსკა ციბულე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| CZ | Pohořelický kapr | პოჰორჟელიცკი კაპრ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| CZ | Třeboňský kapr | ტრჟებონსკი კაპრ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| CZ | Český kmín | ჩესკი კმინ | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| CZ | Chamomilla bohemica | ხამომილაბოჰემიკა | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| CZ | Žatecký chmel | ჟატეცკი ხმელ | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| CZ | Budějovické pivo | ბუდეიოვიცკე პივო | Piva |
| CZ | Budějovický měšťanský var | ბუდეიოვიცკი მეშტიანსკი ვარ | Piva |
| CZ | České pivo | ჩესკე პივო | Piva |
| CZ | Českobudějovické pivo | ჩესკობუდეიოვიცკე პივო | Piva |
| CZ | Chodské pivo | ხოდსკე პივო | Piva |
| CZ | Znojemské pivo | ზნოიემსკე პივო | Piva |
| CZ | Hořické trubičky | ჰორჟიცკეტრუბიჩკი | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| CZ | Karlovarský suchar | კარლოვარსკი სუხარ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| CZ | Lomnické suchary | ლომნიცკე სუხარი | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| CZ | Mariánskolázeňské oplatky | მარიანსკოლაზენსკე ოპლატკი | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| CZ | Pardubický perník | პარდუბიცკი პერნიკ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| CZ | Štramberské uši | შტრამბერსკე უში | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| DE | Diepholzer Moorschnucke | დიპჰოლცერ მოორშნუკე | Sveže meso (in drobovina) |
| DE | Lüneburger Heidschnucke | ლიუნებურგერ ჰაიდეშნუკე | Sveže meso (in drobovina) |
| DE | Schwäbisch-Hällisches Qualitätsschweinefleisch | შვებიშ-ჰელიშეს კვალიტეტსშვაინეფლაიშ | Sveže meso (in drobovina) |
| DE | Ammerländer Dielenrauchschinken; Ammerländer Katenschinken | ამერლენდერ დილენრაუხშინკენ; ამერლენდერ კატენშინკენ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Ammerländer Schinken; Ammerländer Knochenschinken | ამერლენდერ შინკენ; ამერლენდერ კნოხენშინკენ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Greußener Salami | გროისნერ სალამი | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Nürnberger Bratwürste; Nürnberger Rostbratwürste | ნიურენბერგერ ბრატვი- ურსტე; ნიურენბერგერ როსტბრატვიურსტე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Schwarzwälder Schinken | შვარცველდერ შინკენ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Thüringer Leberwurst | თიურინგერლებერვურსტ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Thüringer Rostbratwurst | თიურინგერ როსტბრატვურსტ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Thüringer Rotwurst | თიურინგერროტვურსტ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| DE | Allgäuer Bergkäse | ალგოიერ ბერგკეზე | Siri |
| DE | Allgäuer Emmentaler | ალგოიერ ემენტალერ | Siri |
| DE | Altenburger Ziegenkäse | ალტენბურგერ ციგენკეზე | Siri |
| DE | Odenwälder Frühstückskäse | ოდენველდერ ფრიუშტუკსკეზე | Siri |
| DE | Lausitzer Leinöl | ლაუტიცერლაინოელ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| DE | Bayerischer Meerrettich; Bayerischer Kren | ბაიერიშერ მეერრეტიჰ; ბაიერიშერ კრენ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| DE | Feldsalate von der Insel Reichenau | ფელდსალატე ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| DE | Gurken von der Insel Reichenau | გურკენ ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| DE | Salate von der Insel Reichenau | სალატე ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| DE | Spreewälder Gurken | შპრეეველდერ გურკენ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| DE | Spreewälder Meerrettich | შპრეეველდერ მეერრეტიჰ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| DE | Tomaten von der Insel Reichenau | ტომატენ ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| DE | Holsteiner Karpfen | ჰოლშტაინერ კარპფენ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| DE | Oberpfälzer Karpfen | ობერპფელცერ კარპფენ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| DE | Schwarzwaldforelle | შვარცვალდფორელე | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| DE | Bayerisches Bier | ბაიერიშეს ბიერ | Piva |
| DE | Bremer Bier | ბრემერ ბიერ | Piva |
| DE | Dortmunder Bier | დორტმუნდერ ბიერ | Piva |
| DE | Hofer Bier | გიოგინგერბიერ | Piva |
| DE | Kölsch | ჰოფერ ბიერ | Piva |
| DE | Kulmbacher Bier | კიოლშ | Piva |
| DE | Mainfranken Bier | კულმბახერ ბიერ | Piva |
| DE | Münchener Bier | მაინფრანკენ ბიერ | Piva |
| DE | Reuther Bier | მიუნჰენერ ბიერ | Piva |
| DE | Wernesgrüner Bier | როითერ ბიერ | Piva |
| DE | Aachener Printen | რიზერ ვაიცენბიერ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| DE | Lübecker Marzipan | ვერნერსგრიუნერ ბიერ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| DE | Meißner Fummel | მაისნერფუმელ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| DE | Nürnberger Lebkuchen | ნიურენბერგერ ლებკუხენ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| EL | Ανεβατό | ანევატო | Siri |
| EL | Γαλοτύρι | ღალოტირი | Siri |
| EL | Γραβιέρα Αγράφων | ღრავიერა აღრაფონ | Siri |
| EL | Γραβιέρα Κρήτης | ღრავიერა კრიტის | Siri |
| EL | Γραβιέρα Νάξου | ღრავიერა ნაქსუ | Siri |
| EL | Καλαθάκι Λήμνου | კალათაკილიმნუ | Siri |
| EL | Κασέρι | კასერი | Siri |
| EL | Κατίκι Δομοκού | კატიკიდომოკუ | Siri |
| EL | Κεφαλογραβιέρα | კეფალოღრავიერა | Siri |
| EL | Κοπανιστή | კოპანისტი | Siri |
| EL | Λαδοτύρι Μυτιλήνης | ლადოტირიმიტილინის | Siri |
| EL | Μανούρι | მანური | Siri |
| EL | Μετσοβόνε | მეცოვონე | Siri |
| EL | Μπάτζος | ბაძოს | Siri |
| EL | Ξυνομυζήθρα Κρήτης | ქსინომიზითრა კრიტის | Siri |
| EL | Πηχτόγαλο Χανίων | პიხტოღალო ხანიონ | Siri |
| EL | Σαν Μιχάλη | სან მიხალი | Siri |
| EL | Σφέλα | შფელა | Siri |
| EL | Φέτα | ფეტა | Siri |
| EL | Φορμαέλλα Αράχωβας Παρνασσού | ფორმაელა არახოვას პარნასუ | Siri |
| EL | Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας | აღიოს მატთეოს კერკირას | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Αποκορώνας Χανίων Κρήτης | აპოკორონას ხანიონ კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Αρχάνες Ηρακλείου Κρήτης | არხანეს ირაკლიუ კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Βιάννος Ηρακλείου Κρήτης | ვიანოს ირაკლიუ კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης | ვორიოს მილოპოტამოს რეთიმნის კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία“ | ექსერეტიკოპართენო ელეოლადო „ტრიზინია“ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Θραψανό | ექსერეტიკოპართენო ელეოლადოთრაფსანო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Ζάκυνθος | ზაკინთოს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Θάσος | თასოს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Καλαμάτα | კალამატა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Κεφαλονιά | კეფალონია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Κολυμβάρι Χανίων Κρήτης | კოლიმვარი ხანიონ კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Κρανίδι Αργολίδας | კრანიდი არღოლიდას | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Κροκεές Λακωνίας | კროკეეს არღოლიდას | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Λακωνία | ლაკონია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Λέσβος, Mυτιλήνη | ლესვოს; მიტილინი | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Λυγουριό Ασκληπιείου | ლიღურიო ასკლიპიიუ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Ολυμπία | ოლიმპია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Πεζά Ηρακλείου Κρήτης | პეზა ირაკლიუ კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Πέτρινα Λακωνίας | პეტრინა ლაკონიას | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Πρέβεζα | პრევეზა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Ρόδος | როდოს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Σάμος | სამოს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Σητεία Λασιθίου Κρήτης | სიტია ლასითიუ კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Φοινίκι Λακωνίας | ფინიკი ლაკონიას | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Χανιά Κρήτης | ხანია კრიტის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| EL | Ακτινίδιο Πιερίας | აკტინიდიო პიერიას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Ακτινίδιο Σπερχειού | აკტინიდიო სპერხიუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Ελιά Καλαμάτας | ელია კალამატას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Θρούμπα Αμπαδιάς Ρεθύμνης Κρήτης | თრუმბა ამბადიას რეთიმნის კრიტის | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Θρούμπα Θάσου | თრუმბა თასუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Θρούμπα Χίου | თრუმბა ხიუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κελυφωτό φυστίκι Φθιώτιδας | კელიფოტოფისტიკი ფტიოტიდას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κεράσια τραγανά Ροδοχωρίου | კერასია ტრაღანა როდოხორიუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κονσερβολιά Αμφίσσης | კონსერვოლია ამფისის | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κονσερβολιά Άρτας | კონსერვოლია არტას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κονσερβολιά Αταλάντης | კონსერვოლია ატალანტის | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κονσερβολιά Πηλίου Βόλου | კონსერვოლია პილიუ ვოლუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κονσερβολιά Ροβίων | კონსერვოლია როვიონ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κονσερβολιά Στυλίδας | კონსერვოლია სტილიდას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κορινθιακή Σταφίδα Βοστίτσα | კორინთიაკი სტაფიდა ვოსტიცა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Κουμ Κουάτ Κέρκυρας | კუმ კუატ კერკირას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Μήλα Ζαγοράς Πηλίου | მილა ზაგორას პილიუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Μήλα Ντελίσιους Πιλαφά Τριπόλεως | მილა დელისიუს პილაფა ტრიპოლეოს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Μήλο Καστοριάς | მილო კასტორიას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Ξερά σύκα Κύμης | ქსერა სიკაკიმის | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Πατάτα Κάτω Νευροκοπίου | პატატა კატო ნევროკოპიუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Πορτοκάλια Μάλεμε Χανίων Κρήτης | პორტოკალია მალემე ხანიონ კრიტის | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Ροδάκινα Νάουσας | როდაკინა ნაუსას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Σταφίδα Ζακύνθου | სტაფიდა ზაკინთუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Σύκα Βραβρώνας Μαρκοπούλου Μεσογείων | სიკა ვრავრონას მარკოპულუ მესოგიონ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Τσακώνικη μελιτζάνα Λεωνιδίου | ცაკონიკი მელიტძანა ლეონიდიუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Φασόλια (Γίγαντες Ελέφαντες) Πρεσπών Φλώρινας | ფასოლია (ღიღანტეს ელეფანტეს) პრესპონ ფლორინას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Φασόλια (πλακέ μεγαλόσπερμα) Πρεσπών Φλώρινας | ფასოლია (პლაკე მეგალო- სპერმა) პრესპონ ფლორინას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | ΦΑΣΟΛΙΑ ΓΙΓΑΝΤΕΣ — ΕΛΕΦΑΝΤΕΣ ΚΑΣΤΟΡΙΑΣ | ფასოლია ღიღანტეს ელეფანტესკასტორიასG | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Φασόλια γίγαντες ελέφαντες Κάτω Νευροκοπίου | ფასოლია ღიღანტეს ელეფანტესკატო ნევროკოპიუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Φασόλια κοινά μεσόσπερμα Κάτω Νευροκοπίοu | ფასოლია კინა მესოსპერმა კატო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Φυστίκι Αίγινας | ფისტიკი ეღინას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Φυστίκι Μεγάρων | ფისტიკი მეღარონ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| EL | Αυγοτάραχο Μεσολογγίου | ავღოტარახო მესოლონღუ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| EL | Κρόκος Κοζάνης | კროკოს კოზანის | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| EL | Μέλι Ελάτης Μαινάλου Βανίλια | მელი ელატის მენალუ ვანილია | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| EL | Κρητικό παξιμάδι | კრიტიკო პაქსიმადი | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| EL | Μαστίχα Χίου | მასტიხელიო ხიუ | Naravne gume in smole |
| EL | Τσίχλα Χίου | ციხლა ხიუ | Naravne gume in smole |
| EL | Μαστιχέλαιο Χίου | მასტიხა ხიუ | Eterična olja |
| ES | Carne de Ávila | კარნე დე ავილა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Carne de Cantabria | კარნე დე კანტაბრია | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Carne de la Sierra de Guadarrama | კარნე დე ლა სიერა დე გვადარამა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Carne de Morucha de Salamanca | კარნე დე ლა სიერა დე სალამანკა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Carne de Vacuno del País Vasco; Euskal Okela | კარნე დე ვაკუნო დელ პაის ვასკო;ეუსკალ ოკელა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Cordero de Navarra; Nafarroako Arkumea | კორდერო დე ნავარა; ნაფაროაკოარკუმეა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Cordero Manchego | კორდერო მანჩეგო | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Lacón Gallego | ლაკონ გალიეგო | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Lechazo de Castilla y León | ლეჩასო დეკასტილია ი ლეონ | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Pollo y Capón del Prat | პოლიო ი კაპონ დელ პრატ | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Ternasco de Aragón | ტერნასკო დე არაგონ | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Ternera Asturiana | ტერნერა ასტურიანა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Ternera de Extremadura | ტერნერა დე ექსტრემადურა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Ternera de Navarra; Nafarroako Aratxea | ტერნერა დე ნავარა; ნაფაროაკოარატხეა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Ternera Gallega | ტერნერა გალიეგა | Sveže meso (in drobovina) |
| ES | Botillo del Bierzo | ბოტილიო დელ ბიერსო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Cecina de León | სესინა დელეონ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Dehesa de Extremadura | დეესა დე ესტრემადურა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Guijuelo | გიხუელო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Jamón de Huelva | ხამონ დე უელვა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Jamón de Teruel | ხამონ დე ტერუელ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Jamón de Trevélez | ხამონე ტრეველეს | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Salchichón de Vic; Llonganissa de Vic | სალჩიჩონ დე ვიკ; ლიონგანისა დე ვიკ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Sobrasada de Mallorca | სობრასადა დე მალიორკა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| ES | Afuega'l Pitu | აფუეგალ პიტუ | Siri |
| ES | Cabrales | კაბრალეს | Siri |
| ES | Cebreiro | სებრეირო | Siri |
| ES | Gamoneu; Gamonedo | გამონეუ; გამონედო | Siri |
| ES | Idiazábal | იდიაზაბალ | Siri |
| ES | Mahón-Menorca | მაონ-მენორკა | Siri |
| ES | Picón Bejes-Tresviso | პიკონ ბეხეს-ტრესვისო | Siri |
| ES | Queso de La Serena | კესო დელა სერენა, | Siri |
| ES | Queso de l'Alt Urgell y la Cerdanya | კესო დე ალტ ურჟეი ი ლა სერდანია | Siri |
| ES | Queso de Murcia | კესო დე მურსია | Siri |
| ES | Queso de Murcia al vino | კესო დე მურსია ალ ვინო | Siri |
| ES | Queso de Valdeón | კესოდე ვალდეონ | Siri |
| ES | Queso Ibores | კესო იბორეს | Siri |
| ES | Queso Majorero | კესო მახორერო | Siri |
| ES | Queso Manchego | კესო მანჩეგო | Siri |
| ES | Queso Nata de Cantabria | კესო ნატა დე კანტაბრია | Siri |
| ES | Queso Palmero; Queso de la Palma | კესო პალმერო; კესო დე ლა პალმა | Siri |
| ES | Queso Tetilla | კესო ტეტილია | Siri |
| ES | Queso Zamorano | კესო სამორანო | Siri |
| ES | Quesucos de Liébana | კესუკოს დე ლიებანა | Siri |
| ES | Roncal | რონკალ | Siri |
| ES | San Simón da Costa | სან სიმონ და კოსტა | Siri |
| ES | Torta del Casar | ტორტა დელ კასარ | Siri |
| ES | Miel de Galicia; Mel de Galicia | იდიაზაბალ | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| ES | Miel de Granada | მაონ-მენორკა | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| ES | Miel de La Alcarria | პიკონ ბეხეს-ტრესვისო | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| ES | Aceite de La Alcarria | კესო დელა სერენა, | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Aceite de la Rioja | კესო დე ალტ ურჟეი ი ლა სერდანია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Aceite de Mallorca; Aceite mallorquín; Oli de Mallorca; Oli mallorquí | კესო დე მურსია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Aceite de Terra Alta; Oli de Terra Alta | კესო დე მურსია ალ ვინო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Aceite del Baix Ebre-Montsià; Oli del Baix Ebre-Montsià | კესოდე ვალდეონ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Aceite del Bajo Aragón | ასეიტე დელ ბახო არაგონ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Aceite Monterrubio | ასეიტე მონტერუბიო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Antequera | ანტეკერა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Baena | ბაენა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Gata-Hurdes | გატა-ურდეს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Les Garrigues | ლეს გარიგეს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Mantequilla de l'Alt Urgell y la Cerdanya; Mantega de l'Alt Urgell i la Cerdanya | მანტეკილია დე ლ’ალტ ურხელ ი ლა სერდანია; მანტეგა დელ’ალტ ურხელ ი ლა სერნდანია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Mantequilla de Soria | მანტეკილია დე სორია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Montes de Granada | მონტეს დე გრანადა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Montes de Toledo | მონტეს დეტოლედო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Poniente de Granada | პონიენტე დე გრანადა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Priego de Córdoba | პრიეგო დე კორდობა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Sierra de Cádiz | სიერა დე კადის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Sierra de Cazorla | სიერა დე კასორლა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Sierra de Segura | სიერა დე სეგურა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Sierra Mágina | სიერა დე მახინა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Siurana | სიურანა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| ES | Ajo Morado de las Pedroñeras | ახო მორადო დე ლას პედრონიერას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Alcachofa de Benicarló; Carxofa de Benicarló | ალკაჩოფადე ბენიკარლო; კარშოფა დე ბენიკარლო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Alcachofa de Tudela | ალკაჩოფა დე ტუდელა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Arroz de Valencia; Arròs de València | აროს დე ვალენსია; აროს დე ვალენსია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Arroz del Delta del Ebro; Arròs del Delta de l'Ebre | აროს დელ დელტა დელ ებრო; აროს დელ დელტა დელ ებრ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Avellana de Reus | აველიანა დე რეუს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Berenjena de Almagro | ბერენხენა დე ალმაგრო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Calasparra | კალასპარა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Calçot de Valls | კალსოტ დევალს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Cereza del Jerte | სერესა დელ ხერტე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Cerezas de la Montaña de Alicante | სერესას დელა მონტანია დე ალიკანტე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Cítricos Valencianos; Cítrics Valencians | სიტრიკოს ვალენსიანოს; სიტრიკს ვალენსიანს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Clementinas de las Tierras del Ebro; Clementines de les Terres de l'Ebre | კლემენტინას დე ლას ტიერას დელ ებრო; კლემანტინ დე ლე ტეღ დე ლ’ებღ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Coliflor de Calahorra | კოლიფლორ დე კალაორა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Espárrago de Huétor-Tájar | ესპარაგო დე უეტორ- თაჯარ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Espárrago de Navarra | ესპარაგოდე ნავარა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Faba Asturiana | ფაბა ასტურიანა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Garbanzo de Fuentesaúco | გარბანსო დე ფუენტესაუკო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Judías de El Barco de Ávila | ხუდიას დე ელ ბარკო დე ავილა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Kaki Ribera del Xúquer | კაკი რიბერა დელ ხუკერ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Lenteja de La Armuña | ლენტეხა დე ლა არმუნია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Lenteja Pardina de Tierra de Campos | ლენტეხა პარდინა დე ტიერა დე კამპოს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Manzana de Girona; Poma de Girona | მანსანა დე ხირონა; პომა დე ხირონა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Manzana Reineta del Bierzo | მანსანა რეინეტა დელ ბიერსო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Melocotón de Calanda | მელოკოტონ დე კალანდა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Nísperos Callosa d'En Sarriá | ნისპეროს კალიოსა დ’ენ სარია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Pataca de Galicia; Patata de Galicia | პატაკა დე გალისია; პატატა დე გალისია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Patatas de Prades; Patates de Prades | პატატას დე პრადეს; პატატ დე პრად | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Pera de Jumilla | პერა დე ხუმილია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Peras de Rincón de Soto | პერას დე რინკონ დე სოტო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Pimiento Asado del Bierzo | პიმიენტო ასადო დელ ბიერსო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Pimiento Riojano | პიმიენტო რიოხანო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Pimientos del Piquillo de Lodosa | პიმიენტოს დელ პიკილიო დე ლოდოსა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Uva de mesa embolsada „Vinalopó“ | უვა დე მესა ემბოლსადა „ვინაპოლო“ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| ES | Caballa de Andalucia | კაბაია დე ანდალუსია | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| ES | Mejillón de Galicia; Mexillón de Galicia | მეხილიონ დე გალისია; მეშილიონ დე გალისია | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| ES | Melva de Andalucia | მელვა დე ანდალუსია | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| ES | Azafrán de la Mancha | ასაფრან დე ლა მანჩა | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| ES | Chufa de Valencia | ჩუფა დე ვალენსია | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| ES | Pimentón de la Vera | პიმენტონ დე ლა ვერა | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| ES | Pimentón de Murcia | პიმენტონ დე მურსია | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| ES | Sidra de Asturias; Sidra d'Asturies | სიდრა დე ასტურიას; სიდრა დ’ასტური | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| ES | Alfajor de Medina Sidonia | ალფახორ დე მედინა სიდონია | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| ES | Ensaimada de Mallorca; Ensaimada mallorquina | ენსაიმადა დე მალიორკა; ენსაიმადა მალიორკინა | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| ES | Jijona | ხიხონა | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| ES | Mantecadas de Astorga | მანტეკადასდე ასტორგა | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| ES | Mazapán de Toledo | მასაპან დე ტოლედო | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| ES | Pan de Cea | პან დე სეა | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| ES | Turrón de Agramunt; Torró d'Agramunt | ტურონ დე აგრამუნტ; ტორო დ’აგრამუნტ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| ES | Turrón de Alicante | ტურონ დე ალიკანტე | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| FI | Lapin Poron liha | ლაპინ პორო, ლიჰა | Sveže meso (in drobovina) |
| FI | Lapin Puikula | ლაპენ პუიკულა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FI | Kainuun rönttönen | კენუნ რენტენენ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| FR | Agneau de l'Aveyron | ტურონ დე აგრამუნტ; ტორო დ’აგრამუნტ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Agneau de Lozère | ტურონ დე ალიკანტე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Agneau de Pauillac | ლაპინ პორო, ლიჰა | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Agneau de Sisteron | ლაპენ პუიკულა | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Agneau du Bourbonnais | კენუნ რენტენენ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Agneau du Limousin | ანიო დე ლ’ავეიღონ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Agneau du Poitou-Charentes | ანიო დე ლოზეღ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Agneau du Quercy | ანიო დე პოიაკ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Barèges-Gavarnie | ანიო დე სისტეღონ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Bœuf charolais du Bourbonnais | ანიო დიუ ბუღბონე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Boeuf de Bazas | ბეფ დე ბაზას | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Bœuf de Chalosse | ბეფ დე შალოს | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Bœuf du Maine | ბეფ დიუ მენ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Dinde de Bresse | დინდ დე ბღეს | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Porc de la Sarthe | პოღ დე ლასარტ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Porc de Normandie | პოღ დე ნოღმანდი | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Porc de Vendée | პოღ დე ვანდე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Porc du Limousin | პოღ დიუ ლიმუზენ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Taureau de Camargue | ტოღო დე კამაღგ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Veau de l'Aveyron et du Ségala | ვო დე ლ’ავეიღონ ე დიუ სეგალა | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Veau du Limousin | ვო დიუ ლიმუზენ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles d'Alsace | ვოლაი დ’ალზას | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles d'Ancenis | ვოლაი დ’ანსენი | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles d'Auvergne | ვოლაი დ’ოვეღნ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Bourgogne | ვოლაი დე ბურგონ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Bresse | ვოლაი დე ბღეს | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Bretagne | ვოლაი დე ბღეტან | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Challans | ვოლაი დე შალან | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Cholet | ვოლაი დე შოლე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Gascogne | ვოლაი დე გასკონ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Houdan | ვოლაი დე უდან | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Janzé | ვოლაი დეჟანზე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de la Champagne | ვოლაი დელა შამპან | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de la Drôme | ვოლაი დელა დღომ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de l'Ain | ვოლაი დელ’ენ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Licques | ვოლაი დელიკ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de l'Orléanais | ვოლაი დელ’ოღლეანე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Loué | ვოლაი დელუე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Normandie | ვოლაი დენოღმანდი | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles de Vendée | ვოლაი დევანდე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles des Landes | ვოლაი დელანდ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Béarn | ვოლაი დიუბეაღნ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Berry | ვოლაი დიუბეღი | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Charolais | ვოლაი დიუშაღოლე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Forez | ვოლაი დიუფორე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Gatinais | ვოლაი დიუ გატინე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Gers | ვოლაი დიუჟეღ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Languedoc | ვოლაი დიულანგედოკ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Lauragais | ვოლაი დიულოღაგე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Maine | ვოლაი დიუმენ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du plateau de Langres | ვოლაი დიუპლატო დე ლანგღ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Val de Sèvres | ვოლაიდიუვალ დე სევღ | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Volailles du Velay | ვოლაი დიუველე | Sveže meso (in drobovina) |
| FR | Boudin blanc de Rethel | ბუდენ ბლან დე ღეტელ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| FR | Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy) | კანაღ ა ფუა გღა დიუ სიუდ უესტ(შალოს, გასკონ, ჟეღ, ლანდ, პეღიგოღ, კეღსი) | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| FR | Jambon de Bayonne | ჟამბონ დე ბაიონ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| FR | Jambon sec et noix de jambon sec des Ardennes | ჟამბონ სეკე ნუა დე ჟამბონ სეკდეზ აღდენ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| FR | Abondance | აბონდანს | Siri |
| FR | Banon | ბანონ | Siri |
| FR | Beaufort | ბოფორ | Siri |
| FR | Bleu d'Auvergne | ბლე დ'ოვერნ | Siri |
| FR | Bleu de Gex Haut-Jura; Bleu de Septmoncel | ბლე დე ჟექს ო-ჟიურა; ბლე დე სეტმონსელ | Siri |
| FR | Bleu des Causses | ბლე დეზ კოსეს | Siri |
| FR | Bleu du Vercors-Sassenage | ბლე დუ ვერკორ-სასენაჟ | Siri |
| FR | Brie de Meaux | ბრი დე მო | Siri |
| FR | Brie de Melun | ბრი დე მელან | Siri |
| FR | Brocciu Corse; Brocciu | ბროკსიუ კოღს, ბროკსიუ | Siri |
| FR | Camembert de Normandie | კამამბერ დე ნორმანდი | Siri |
| FR | Cantal; Fourme de Cantal; Cantalet | კანტალი; ფურმ დე კანტალი; კანტალე | Siri |
| FR | Chabichou du Poitou | შაბიშუ დე პუატუ | Siri |
| FR | Chaource | შაურს | Siri |
| FR | Chevrotin | შევროტენ | Siri |
| FR | Comté | კომტე | Siri |
| FR | Crottin de Chavignol; Chavignol | კროტენ დეშავინიოლი, შავინიოლი | Siri |
| FR | Emmental de Savoie | ემანტალ დე სავუა | Siri |
| FR | Emmental français est-central | ემანტალ ფღანსე ესტ-სანტღალ | Siri |
| FR | Époisses | ეპუასე | Siri |
| FR | Fourme d'Ambert; Fourme de Montbrison | ფურმ დ'ამბერ, ფურმ დე მონბისონ | Siri |
| FR | Laguiole | ლაგიოლ | Siri |
| FR | Langres | ლანგრე | Siri |
| FR | Livarot | ლივარო | Siri |
| FR | Maroilles; Marolles | მაროილი; მაროლი | Siri |
| FR | Mont d'or; Vacherin du Haut-Doubs | მონ დ'ორი;ვაშერენი ო-დუბიდან | Siri |
| FR | Morbier | მორბიე | Siri |
| FR | Munster; Munster-Géromé | მუნსტერი; მუნსტერ-ჟერომე | Siri |
| FR | Neufchâtel | ნეფშატელ | Siri |
| FR | Ossau-Iraty | ოსო-ირატი | Siri |
| FR | Pélardon | პელარდონ | Siri |
| FR | Picodon de l'Ardèche; Picodon de la Drôme | პიკოდონ დე ლ’აღდეშ; პიკოდონ დე ლა დღომ | Siri |
| FR | Pont-l'Évêque | პონ-ლ'ევეკ | Siri |
| FR | Pouligny-Saint-Pierre | პულინი-სენ-პიერ | Siri |
| FR | Reblochon; Reblochon de Savoie | რებლოშონი, რებლოშონ დე სავუა | Siri |
| FR | Rocamadour | როკამადურ | Siri |
| FR | Roquefort | როკფორ | Siri |
| FR | Sainte-Maure de Touraine | სენტ-მორ დე ტურენ | Siri |
| FR | Saint-Nectaire | სენ-ნეკტერ | Siri |
| FR | Salers | სალერ | Siri |
| FR | Selles-sur-Cher | სელ-სიურ-შერ | Siri |
| FR | Tome des Bauges | ტომდე ბოჟ | Siri |
| FR | Tomme de Savoie | ტომ დე სავუა | Siri |
| FR | Tomme des Pyrénées | ტომ დე პიღენე | Siri |
| FR | Valençay | ვალანსეი | Siri |
| FR | Crème d'Isigny | კღემ დ’ისინი | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Crème fraîche fluide d'Alsace | კღემ ფღეშ ფლუიდ დ’ალზას | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Miel d'Alsace | მიელ დ’ალზას | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Miel de Corse; Mele di Corsica | მიელ დე კოღს; მელე დი კორსიკა | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Miel de Provence | მიელ დე პღოვანს | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Miel de sapin des Vosges | მიელ დე საპენ დე ვოსჟ | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Œufs de Loué | ე დე ლუე | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Beurre Charentes-Poitou; Beurre des Charentes; Beurre des Deux-Sèvres | ბეღ შაღანტ-პუატუ; ბეღ დე შაღანტ; ბერ დე დე-სევრ | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Beurre d'Isigny | ბეღ დ’ისინი | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| FR | Huile d'olive d'Aix-en-Provence | უილ დ’ოლივდ’ექს-ან- პროვანს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| FR | Huile d'olive de Corse; Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica | უილ დ’ოლივდე კოღს; უილ დ’ოლივდე კოღს- ოლიუ დი კორსიკა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| FR | Huile d'olive de Haute-Provence | უილ დ’ოლივდე ოტ- პროვანს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| FR | Huile d'olive de la Vallée des Baux-de-Provence | უილ დ’ოლივდელა ვალე დე ბო-დე-პღოვანს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| FR | Huile d'olive de Nice | უილ დ’ოლივდენის | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| FR | Huile d'olive de Nîmes | უილ დ’ოლივდენიმ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| FR | Huile d'olive de Nyons | უილ დ’ოლივდენიონ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| FR | Huile essentielle de lavande de Haute-Provence | უილ ესანსიელ დე ლავანდ დე ოტ-პღოვანს | Eterična olja |
| FR | Ail blanc de Lomagne | აი ბლან დე ლომან | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Ail de la Drôme | აი დელა დღომ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Ail rose de Lautrec | აი ღოზ დელოტღეკ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Asperge des sables des Landes | ასპერჟ დე საბლ დე ლანდ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Chasselas de Moissac | შასელა დე მუასაკ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Clémentine de Corse | კლემენტინ დე კოღს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Coco de Paimpol | კოკო დე პემპოლ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Fraise du Périgord | ფღეზ დიუ პეღიგოღ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Haricot tarbais | არიკო ტაღბე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Kiwi de l'Adour | კივი დე ლ’ადურ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Lentille vert du Puy | ლანტი ვერდიუ პვი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Lentilles vertes du Berry | ლანტიივეღტ დიუ ბეღი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Lingot du Nord | ლინგო დიუ ნორ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Mâche nantaise | მაშ ნანტეზ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Melon du Haut-Poitou | მელონ დიუ ო-პუატუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Melon du Quercy | მელონ დიუკეღსი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Mirabelles de Lorraine | მიღაბელ დე ლოღენ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Muscat du Ventoux | მუსკატ დიუ ვანტუ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Noix de Grenoble | ნუა დე გღენობლ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Noix du Périgord | ნუა დიუ პერიგორ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Oignon doux des Cévennes | ონიონ დუ დე სევენ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Olive de Nice | უილ დ’ოლივ დენის | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence | ოლივ კასე დე ლა ვალე დე ბო-დე-პროვანს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence | ოლივ ნუარ დე ლა ვალე დე ბო დე პროვანს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Olives noires de Nyons | ოლივ ნუარ დე ნიონ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Petit Epeautre de Haute-Provence | პეტი ეპოტრ დე ოტ პროვანს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Poireaux de Créances | პუარო დეკრეანს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Pomme de terre de l'Île de Ré | პომ დე ტერ დე ლ’ილ დერე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Pomme du Limousin | პომ დიუ ლიმუზენ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Pommes de terre de Merville | პომ დე ტერ დე მერვილ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Pommes et poires de Savoie | პომ ე პუარ დე სავუა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Pruneaux d'Agen; Pruneaux d'Agen mi-cuits | პრიუნო დ’აჟენ; პრიუნო დ’აჟენ მი-კვი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Riz de Camargue | რი დე კამარგ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| FR | Anchois de Collioure | ანსუა დე კოლიურ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| FR | Coquille Saint-Jacques des Côtes d'Armor | კოკი სენ-ჟაკ დე კოტ დ’აღმოღ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| FR | Cidre de Bretagne; Cidre Breton | სიდღ დე ბრეტან; სიდღ ბრეტონ; | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| FR | Cidre de Normandie; Cidre Normand | სიდღ დე ნოღმანდი; სიდღ ნოღმან | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| FR | Cornouaille | კორნუაი | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| FR | Domfront | დომფრონ | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| FR | Huîtres Marennes Oléron | უიტრ მარენ ოლერონ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| FR | Pays d'Auge; Pays d'Auge-Cambremer | პეი დ’ოჟ; პეუ დ’ოჟ-კამბრემერ | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| FR | Piment d'Espelette; Piment d'Espelette - Ezpeletako Biperra | პიმან დ’ესპელეტ; პიმან დ’ესპელეტ-ეზპელეტაკო ბიპერა | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| FR | Bergamote(s) de Nancy | ბერგამოტ დე ნანსი | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| FR | Brioche vendéenne | ბრიოშვანდეენ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| FR | Pâtes d'Alsace | პატ დ’ალზას | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| FR | Foin de Crau | ფუენ დე კღო | Seno |
| HU | Budapesti téliszalámi | ბუდაპეშტი ტელისალიამი | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| HU | Szegedi szalámi; Szegedi téliszalámi | სეგედი სალიამი; სეგედი ტელისალიამი | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IE | Connemara Hill lamb; Uain Sléibhe Chonamara | კონემარა ჰილ ლამბ; უაინ სლეიბ ჩონამარა | Sveže meso (in drobovina) |
| IE | Timoleague Brown Pudding | თიმოლიგ ბრაუნ პუდინგ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IE | Imokilly Regato | იმოკილირეგატო | Siri |
| IE | Clare Island Salmon | კლეარ აილანდ სალმონ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| IT | Abbacchio Romano | აბბაკიო რომანო | Sveže meso (in drobovina) |
| IT | Agnello di Sardegna | ანიელლო დისარდენია | Sveže meso (in drobovina) |
| IT | Mortadella Bologna | მორტადელლა ბოლონია | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Prosciutto di S. Daniele | პროშუტო დის. დანიელე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Vitellone bianco dell'Appennino Centrale | ვიტელლონე ბიანცო დელლ’აპპენინო ჩენტრალე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Bresaola della Valtellina | ბრეზაოლადელლა ვალტელლინა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Capocollo di Calabria | კაპოკოლლო დი კალაბრია | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Coppa Piacentina | კოპპა პიაჩენტინა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Cotechino Modena | კოტეკინო მოდენა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Culatello di Zibello | კულატელლო დი ძიბელლო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Lardo di Colonnata | ლარდო დი კოლონნატა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Pancetta di Calabria | პანჩეტტა დი კალაბრია | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Pancetta Piacentina | პანჩეტტა პიაჩენტინა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Prosciutto di Carpegna | პროშუტო დიკარპენია | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Prosciutto di Modena | პროშუტო დიმოდენა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Prosciutto di Norcia | პროშუტო დი ნორჩია | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Prosciutto di Parma | პროშუტოდი პარმა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Prosciutto Toscano | პროშუტო ტოსკანო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Prosciutto Veneto Berico-Euganeo | პროშუტოვენეტო ბერიკო- აუგანეო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salame Brianza | სალამე ბრიანცა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salame Cremona | სალამე კრემონა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salame di Varzi | სალამე დივარძი | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salame d'oca di Mortara | სალამე დ’ოკა მორტარა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salame Piacentino | სალამე პიაჩენტინო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salame S. Angelo | სალამე ს. ანჯელო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salamini italiani alla cacciatora | სალამინი იტალიანი ალლა კაჩჩატორა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Salsiccia di Calabria | სალსიჩა დი კალაბრია | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Soppressata di Calabria | სოპრესსატა დი კალაბრია | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Soprèssa Vicentina | სოპრესსა ვიჩენტინა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Speck dell'Alto Adige; Südtiroler Markenspeck; Südtiroler Speck | სპეკ დელლ’ალტო ადიჯე; სუდტიროლერ მარკენსპეკ; სუდტიროლერ სპეკ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Valle d'Aosta Jambon de Bosses | ვალლე დ’აოსტა ჟამბონ დე ბოსსეს | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Valle d'Aosta Lard d'Arnad | ვალლე დ’აოსტა ლარდ დ’არნად | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Zampone Modena | ძამპონე მოდენა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| IT | Asiago | აზიაგო | Siri |
| IT | Bitto | ბიტტო | Siri |
| IT | Bra | ბრა | Siri |
| IT | Caciocavallo Silano | კაჩოკავალლო სილანო | Siri |
| IT | Canestrato Pugliese | კანესტრატო პულიეზე | Siri |
| IT | Casatella Trevigiana | კაზატელლა ტრევიჯანა | Siri |
| IT | Casciotta d'Urbino | კაშოტტა დ’ურბინო | Siri |
| IT | Castelmagno | კასტელმანიო | Siri |
| IT | Fiore Sardo | ფიორე სარდო | Siri |
| IT | Fontina | ფონტინა | Siri |
| IT | Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana | ფორმაი დემუტ დელლ’ალტა ვალლე ბრემბანა | Siri |
| IT | Gorgonzola | გორგონძოლა | Siri |
| IT | Grana Padano | გრანა პადანო | Siri |
| IT | Montasio | მონტასიო | Siri |
| IT | Monte Veronese | მონტე ვერონეზე | Siri |
| IT | Mozzarella di Bufala Campana | მოცცარელლა დი ბუფალა კამპანა | Siri |
| IT | Murazzano | მურაცცანო | Siri |
| IT | Parmigiano Reggiano | პარმიჯანო რეჯანო | Siri |
| IT | Pecorino di Filiano | პეკორინო დი ფილიანო | Siri |
| IT | Pecorino Romano | პეკორინო რომანო | Siri |
| IT | Pecorino Sardo | პეცორინო სარდო | Siri |
| IT | Pecorino Siciliano | პეცორინო სიჩილიანო | Siri |
| IT | Pecorino Toscano | პეცორინო ტოსკანო | Siri |
| IT | Provolone Valpadana | პროვოლონე ვალპადანა | Siri |
| IT | Quartirolo Lombardo | კუარტიროლო ლომბარდო | Siri |
| IT | Ragusano | რაგუსანო | Siri |
| IT | Raschera | რასკერა | Siri |
| IT | Ricotta Romana | რიკოტტა რომანა | Siri |
| IT | Robiola di Roccaverano | რობიოლა დიროკკავერანო | Siri |
| IT | Spressa delle Giudicarie | სპრესსა დელლე ჯუდიკარიე | Siri |
| IT | Stelvio; Stilfser | სტელვიო; სტილფსერ | Siri |
| IT | Taleggio | ტალეჯო | Siri |
| IT | Toma Piemontese | ტომა პიემონტეზე | Siri |
| IT | Valle d'Aosta Fromadzo | ვალლე დ’აოსტა ფრომადძო | Siri |
| IT | Valtellina Casera | ვალტელლინა კაზერა | Siri |
| IT | Miele della Lunigiana | მიელე დელლა ლუნიჯანა | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| IT | Alto Crotonese | ალტო კროტონეზე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Aprutino Pescarese | აპრუტინო პესკარეზე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Brisighella | ბრიზიგელლა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Bruzio | ბრუციო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Canino | კანინო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Cartoceto | კარტოჩეტო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Chianti Classico | კიანტი კლასსიკო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Cilento | ჩილენტო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Collina di Brindisi | კოლლინა დი ბრინდიზი | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Colline di Romagna | კოლლინე დიღომანია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Colline Salernitane | კოლლინე სალერნიტანე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Colline Teatine | კოლლინე ტეატინე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Dauno | დაუნო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Garda | გარდა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Laghi Lombardi | ლაგი ლომბარდი | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Pretuziano delle Colline Teramane | პრეტუციანო დელლე კოლლინე ტერამანე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Riviera Ligure | რივიერა ლიგურე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Sabina | საბინა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Sardegna | სარდენია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Tergeste | ტერჯესტე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Terra di Bari | ტერრა დი ბარი | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Terra d'Otranto | ტერრა დ’ოტრანტო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Terre di Siena | ტერრე დი სიენა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Terre Tarentine | ტერრე ტარენტინე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Toscano | ტოსკანო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Tuscia | ტუშია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Umbria | უმბრია | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Val di Mazara | ვალ დი მაძარა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Valdemone | ვალდემონე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Valle del Belice | ვალლე დელ ბელიჩე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Valli Trapanesi | ვალლი ტრაპანეზი | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Veneto Valpolicella, Veneto Euganei e Berici, Veneto del Grappa | ვენეტოვალპოლიჩელლა, ვენეტო ეუგანეი ე ბერიჩი, ვენეტო დელ გრაპპა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| IT | Arancia del Gargano | არანჩა დელ გარგანო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Arancia Rossa di Sicilia | არანჩა როსსა დი სიჩილია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Asparago Bianco di Bassano | ასპარაგო ბიანკო დი ბასსანო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Asparago bianco di Cimadolmo | ასპარაგო ბიანკო დი ჩიმადოლმო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Asparago verde di Altedo | ასპარაგო ვერდე დი ალტედო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Basilico Genovese | ბაზილიკოჯენოვეზე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Cappero di Pantelleria | კაპპერო დიპენტელლერია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Carciofo di Paestum | კარჩოფო დი პაესტუმ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Carciofo Romanesco del Lazio | კარჩოფო რომანესკო დელ ლაციო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Carota dell'Altopiano del Fucino | კაროტა დელლ’ალტოპიანო ფუჩინო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Castagna Cuneo | კასტანია კუნეო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Castagna del Monte Amiata | კასტანია დელ მონტე ამიატა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Castagna di Montella | კასტანია დი მონტელლა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Castagna di Vallerano | კასტანია დი ვალლერანო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Ciliegia di Marostica | ჩილიეჯა დი მაროსტიკა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Cipolla Rossa di Tropea Calabria | ჩიპოლლა როსსა დი ტროპეა კალაბრია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Cipollotto Nocerino | ჩიპოლოტტო ნოჩერინო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Clementine del Golfo di Taranto | კლემენტინედელ გოლფო დი ტარანტო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Clementine di Calabria | კლემენტინედი კალაბრია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Fagiolo di Lamon della Vallata Bellunese | ფაჯოლო დი ლამონ დელლა ვალლატა ბელუნეზე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Fagiolo di Sarconi | ფაჯოლო დისარკონი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Fagiolo di Sorana | ფაჯოლო დისორანა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Farina di Neccio della Garfagnana | ფარინა დინეჩო დელლა გარფანიანა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Farro della Garfagnana | ფარრო დელლა გარფანიანა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Fico Bianco del Cilento | ფიკო ბიანკო დელ ჩილენტო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Ficodindia dell'Etna | ფიკოდინდია დელლ’ეტნა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Fungo di Borgotaro | ფუნგო დი ბორგოტარო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Kiwi Latina | კივი ლატინა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | La Bella della Daunia | ლა ბელლა დელლა დაუნია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Lenticchia di Castelluccio di Norcia | ლენტიკიადი კასტელუჩჩიო დი ნორჩია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Limone Costa d'Amalfi | ლიმონე კოსტა დ’ამალფი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Limone di Sorrento | ლიმონე დისორრენტო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Limone Femminello del Gargano | ლიმონე ფემმინელლოდელ გარგანო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Marrone del Mugello | მარრონე დელ მუჯელლო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Marrone di Castel del Rio | მარრონე დი კასტელ დელ რიო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Marrone di Roccadaspide | მარრონე დი როკკადასპიდე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Marrone di San Zeno | მარრონე დი სან ძენო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Mela Alto Adige; Südtiroler Apfel | მელა ალტო ადიჯე; სუდტიროლერ აპფელ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Mela Val di Non | მელა ვალ დი ნონ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Melannurca Campana | მელანურკა კამპანა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Nocciola del Piemonte; Nocciola Piemonte | ნოჩიოლა დელ პიემონტე; ნოჩიოლა პიემონტე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Nocciola di Giffoni | ნოჩიოლა დი ჯიფფონი | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Nocellara del Belice | ნოჩელლარა დელ ბელიჩე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Oliva Ascolana del Piceno | ოლივე ასკოლანა დელ პიჩენო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Peperone di Senise | პეპერონე დი სენიზე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Pera dell'Emilia Romagna | პერა დელლ’ემილია რომანია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Pera mantovana | პერა მანტოვანა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Pesca e nettarina di Romagna | პესკა ე ნეტტარინა დი რომანია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Pomodoro di Pachino | პომოდოროდი პაკინო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino | პომოდოროს. მარცანო დელლ’აგრო სარნეზე- ნოჩერინო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Radicchio di Chioggia | რადიკკიო დიკიოჯა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Radicchio di Verona | რადიკკიო დი ვერონა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Radicchio Rosso di Treviso | რადიკკიო როსსო დი ტრევიზო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Radicchio Variegato di Castelfranco | რადიკკიო ვარიეგატო დი კასტელფრანკო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Riso di Baraggia Biellese e Vercellese | რიზო დი ბარაჯჯია ბიელლეზეე ვერჩელლეზე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Riso Nano Vialone Veronese | რიზო ნანო ვიალონე ვერონეზე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Scalogno di Romagna | სკალონიოდი რომანია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Uva da tavola di Canicattì | უვა და ტავოლა დი კანიკატტი’ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Uva da tavola di Mazzarrone | უვა და ტავოლა დი მაცარონე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| IT | Acciughe Sotto Sale del Mar Ligure | აჩუგე სოტტო სალე დელ მარ ლიგურე | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| IT | Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino | ტინკა გობბა დორატა დელ პიანალტო დი პოირინო | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| IT | Zafferano di Sardegna | ძაფერანო დისარდენია | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| IT | Aceto Balsamico di Modena | აჩეტო ბალზამიკო დი მოდენა | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| IT | Aceto balsamico tradizionale di Modena | აჩეტო ბალზამიკო ტრადიციონალე დი მოდენა | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| IT | Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia | აჩეტო ბალზამიკო ტრადი- ციონალე დი რეჯო ემილია | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| IT | Zafferano dell'Aquila | ძაფფერანო დელლ’აკუილა | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| IT | Zafferano di San Gimignano | ძაფფერანო დი სან ჟიმინიანო | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| IT | Coppia Ferrarese | კოპპიაფერრარეზე | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| IT | Pagnotta del Dittaino | პანიოტტა დელ დიტტანო | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| IT | Pane casareccio di Genzano | პანე კაზარეჩჩიო დი ჯენცანო | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| IT | Pane di Altamura | პანე დი ალტამურა | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| IT | Pane di Matera | პანე დი მატერა | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| IT | Bergamotto di Reggio Calabria - Olio essenziale | ბერგამოტტო დი რეჯიო კალაბრია – ოლიო ესენციალე | Eterična olja |
| LU | Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg | ვიანდ დე პორ მარკ ნასი- ონალ დიუ გრან-დიუშე დე ლიუქსამბურ | Sveže meso (in drobovina) |
| LU | Salaisons fumées, marque nationale grand-duché de Luxembourg | სალეზონ ფიუმე, მარკ ნასიონალ დიუ გრან-დიუშ დე ლიუქსამბურ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| LU | Miel - Marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg | მიელ-მარკნასიონალდიუ გრან-დიუშედე ლიუქსამ- ბურ | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| LU | Beurre rose - Marque Nationale du Grand-Duché de Luxembourg | ბერ როზ –მარკ ნასი- ონალ დიუ გრანდ-დიუშე დე ლიუქსამბურ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| NL | Boeren-Leidse met sleutels | ბურენ-ლეიდსე მეტ სლეიტელს | Siri |
| NL | Kanterkaas; Kanternagelkaas; Kanterkomijnekaas | კანტერკას; კანტერმახელ- კას; კანტერკომეინეკას; | Siri |
| NL | Noord-Hollandse Edammer | ნორდ-ჰოლანდს ედამერ | Siri |
| NL | Noord-Hollandse Gouda | ნორდ-ჰოლანდს ხაუდა | Siri |
| NL | Opperdoezer Ronde | ოპერდუზერ რონდე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| NL | Westlandse druif | ვესტლანდსე დრეიფ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PL | Bryndza Podhalańska | ბრინდჟა პოდჰალანსკა | Siri |
| PL | Oscypek | ოსციპეკ | Siri |
| PL | Wielkopolski ser smażony | ველკოპოლსკი სერ სმაჟონი | Siri |
| PL | Miód wrzosowy z Borów Dolnośląskich | მიუდ ვჟოსოვი ზ ბორუვ დოლნოშლონსკის | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PL | Andruty kaliskie | ანდრუტი კალასკიე | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| PL | Rogal świętomarciński | როგალ შვენტომარჩინსკი | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| PT | Borrego da Beira | ბორეგო დე ბეირა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Borrego de Montemor-o-Novo | ბორეგო დე მონტემორ-ო-ნოვო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Borrego do Baixo Alentejo | ბორეგო დო ბაიშო ალენტეჟო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Borrego do Nordeste Alentejano | ბორეგო დო ბაიშო ალენტეჟო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Borrego Serra da Estrela | ბორეგო სერა დე ესტრელა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Borrego Terrincho | ბორეგო ტერინკო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Cabrito da Beira | კაბრიტო და ბეირა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Cabrito da Gralheira | კაბრიტო და გრალიეირა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Cabrito das Terras Altas do Minho | კაბრიტო დას ტერას ალტას დო მინო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Cabrito de Barroso | კაბრიტო დე ბაროზო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Cabrito Transmontano | კაბრიტო ტრანსმონტანო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carnalentejana | კარნალენტეჟანა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne Arouquesa | კარნე აროუკეზა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne Barrosã | კარნე ბაროზენ | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne Cachena da Peneda | კარნე კაკენა და პენედა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne da Charneca | კარნე და კარნეკა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne de Bísaro Transmonano; Carne de Porco Transmontano | კარნე დე ბიზარო ტრანსმონანო; კარნე დე პორკო ტრანსმონტანო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso | კარნე დე ბუვინო კრუზადო დოს ლამეიროს დო ბაროზო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne de Porco Alentejano | კარნე დე პორკო ალენტეჟანო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne dos Açores | კარნე დოს ასორეს | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne Marinhoa | კარნე მარინიოა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne Maronesa | კარნე მარონეზა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne Mertolenga | კარნე მერტოლენგა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Carne Mirandesa | კარნე მირანდეზა | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Cordeiro Bragançano | კორდიერო ბრაგანსანო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Cordeiro de Barroso; Anho de Barroso; Cordeiro de leite de Barroso | კოდეირო დე ბაროზო; ანიო დე ბაროზო; კორდეიროდე ლეიტე დე ბაროზო | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Vitela de Lafões | ვიტელა დე ლაფონშ | Sveže meso (in drobovina) |
| PT | Alheira de Barroso-Montalegre | ალიეირა დე ბაროზო-მონტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Alheira de Vinhais | ალეირა დევინიას | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Butelo de Vinhais; Bucho de Vinhais; Chouriço de Ossos de Vinhais | ბუტელო დე ვინიას; ბუკო დე ვინიას; კორისო დე ოსოს დე ვინიას | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Cacholeira Branca de Portalegre | კაკოლეირა ბრანკა დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriça de carne de Barroso-Montalegre | კორისა დე კარნე დე ბაროზო-მონტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriça de Carne de Vinhais; Linguiça de Vinhais | კოურისა დე კარნე დე ვინიაის; ლინგუისა დე ვინიაის | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriça doce de Vinhais | კორისა დოსე დე ვინიას | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriço azedo de Vinhais; Azedo de Vinhais; Chouriço de Pão de Vinhais | კორისო აზედო დე ვინიას; აზედო დე ვინიას; კორისო დე პაო დე ვინიას | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriço de Abóbora de Barroso-Montalegre | კორისო დეაბობორა დე ბაროზო-მონტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriço de Carne de Estremoz e Borba | კოურისო დე კარნე დე ესტრემოზ ე ბორბა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriço de Portalegre | კოურისო დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriço grosso de Estremoz e Borba | კორისო გროსო დე ესტრემოზ ე ბორბა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Chouriço Mouro de Portalegre | კოურისო მორო დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Farinheira de Estremoz e Borba | ფარინეირადე ესტრემოზ ე ბორბა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Farinheira de Portalegre | ფარინეირადე პორტა- ლეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Linguiça de Portalegre | ლინგუისა დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Linguíça do Baixo Alentejo; Chouriço de carne do Baixo Alentejo | ლინგუიჩა დო ბაიშო ალენტეჟო; კურისო დე კარნე დო ბაიშო ალენტეჟო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Lombo Branco de Portalegre | ლომბო ბრანკო დე პორტა- ლეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Lombo Enguitado de Portalegre | ლომბო ენგუიტადო დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Morcela de Assar de Portalegre | მორსელა დე ასარ დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Morcela de Cozer de Portalegre | მორსელა დეკოზერ დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Morcela de Estremoz e Borba | მორსელა დე ესტრემოზ ე ბორბა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Paia de Estremoz e Borba | პაია დე ესტრემოზ ე ბორბა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Paia de Lombo de Estremoz e Borba | პაია დელომბო დე ესტრემოზ ე ბორბა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Paia de Toucinho de Estremoz e Borba | პაია დე ტოუსინო დე ესტრემოზ ე ბორბა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Painho de Portalegre | პაინო დე პორტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Paio de Beja | პაიო დე ბეჟა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Presunto de Barrancos | პრესუნტო დე ბარანკოს | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Presunto de Barroso | პრეზუნტოდე ბაროზო | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Presunto de Camp Maior e Elvas; Paleta de Campo Maior e Elvas | პრეზუნტოდე კამპ მაიორ ე ელვას; პალეტა დე კამპუ მაიორ ე ელვას | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Presunto de Santana da Serra; Paleta de Santana da Serra | პრეზუნტოდე სანტანადა სერა; პალეტა დე სანტანა და სერა | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Presunto de Vinhais / Presunto Bísaro de Vinhais | პრეზუნტოდე ვინიას/ პრეზუნტო ბიზარო დე ვინიას | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Presunto do Alentejo; Paleta do Alentejo | პრეზუნტოდუ ალენტეჟუ; პალეტა დუალენტეჟუ | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Salpicão de Barroso-Montalegre | სალპიკან დე ბაროზო-მონტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Salpicão de Vinhais | სალპიკონ დე ვინიაის | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Sangueira de Barroso-Montalegre | შანგუეირადე ბაროზო-მონტალეგრე | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| PT | Queijo de Azeitão | კეიჟო დეაზეიტენ | Siri |
| PT | Queijo de cabra Transmontano | კეიჟო დე კაბრა ტრანსმონტანო | Siri |
| PT | Queijo de Nisa | კეიჟო დე ნიზა | Siri |
| PT | Queijo do Pico | კეიჟო დო პიკო | Siri |
| PT | Queijo mestiço de Tolosa | კეიჟო მესტიკო დე ტოლოზა | Siri |
| PT | Queijo Rabaçal | კეიჟო რაბასალ | Siri |
| PT | Queijo S. Jorge | კეიჟო ს. ჟორჟე | Siri |
| PT | Queijo Serpa | კეიჟო სერპა | Siri |
| PT | Queijo Serra da Estrela | კეიჟო სერა და ესტრელა | Siri |
| PT | Queijo Terrincho | კეიჟო ტერინკო | Siri |
| PT | Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa) | კეიჟოს დე ბეირა ბაიშა (კეიჟო დე კასტელო ბრანკო, კეიჟო ამარელო და ბეირა ბაიშა, კეიჟო პიკანტე და ბეირა ბაიშა) | Siri |
| PT | Azeite do Alentejo Interior | აზეიტე დოალენტეჟო ინტერიორ | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| PT | Mel da Serra da Lousã | მელ და სერა და ლოუზენ | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel da Serra de Monchique | მელ და სერა დე მონკიკე | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel da Terra Quente | მელ და ტერა კუენტე | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel das Terras Altas do Minho | მელ დას ტერას ალტას დო მინო | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel de Barroso | მელ დე ბაროზო | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel do Alentejo | მელ დო ალენტეჟო | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel do Parque de Montezinho | მელ დო პარკე დე მონტე- ზინიო | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel do Ribatejo Norte (Serra d'Aire, Albufeira de Castelo de Bode, Bairro, Alto Nabão | მელ დო რიბატეჟო ნორტე (სერა დ’აირე, ალბუფეირა დე კასტელო დე ბოდე, ბაირო, ალტო ნაბენო | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Mel dos Açores | მელ დოს ასორეს | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Requeijão Serra da Estrela | რეკეიჟენსერა და ესტრელა | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| PT | Azeite de Moura | აზეიტე დე მორა | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| PT | Azeite de Trás-os-Montes | აზეიტე დეტრას-ოს- მონტეს | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| PT | Azeites da Beira Interior (Azeite da Beira Alta, Azeite da Beira Baixa) | აზეიტეს დაბეირა ინტერიორ (აზეიტე და ბეირა ალტა, აზეიტე და ბეირა ბაიშა) | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| PT | Azeites do Norte Alentejano | აზეიტეს დო ნორტე ალენტეჟანო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| PT | Azeites do Ribatejo | აზეიტეს დო რიბატეჟო | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| PT | Queijo de Évora | კეიჟო დე ევორა | Siri |
| PT | Ameixa d'Elvas | ამეიშა დ’ელვას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Amêndoa Douro | ამენდოა დოურო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Ananás dos Açores/São Miguel | ანანას დოს ასორეს/სან მიგუელ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Anona da Madeira | ანონა და Mადეირა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Arroz Carolino Lezírias Ribatejanas | აროზ კაროლინო ლეზირიას რიბატეჟანას | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Azeitona de conserva Negrinha de Freixo | აზეიტონა დე კონსერვა ნეგრინა დეფრეიშო | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior | ასეიტონასდე კონსერვა დე ელვას ე კამპო მაიორ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Batata de Trás-os-montes | ბატატა დეტრას-ოს- მონტეს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Castanha da Terra Fria | კასტანია დე ტერა ფრია | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Castanha de Padrela | კასტანია დე პადრელა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Castanha dos Soutos da Lapa | კასტანა დოს სოუტოს დე ლაპა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Castanha Marvão-Portalegre | კასტანია მარვეონ-პორტალეგრე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Cereja da Cova da Beira | ჩერეჯა და ჩოვა და Bეირა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Cereja de São Julião-Portalegre | სერეჟა დე სან ჟულიენო-პორტალეგრე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Citrinos do Algarve | ჩიტრინოს დო ალგარვე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Maçã Bravo de Esmolfe | მასან ბრავო დე ესმოლფე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Maçã da Beira Alta | მასან და ბეირა ალტა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Maçã da Cova da Beira | მასან და კოვა და ბეირა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Maçã de Alcobaça | მასან დე ალკობასა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Maçã de Portalegre | მასან დე პორტალეგრე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Maracujá dos Açores/S. Miguel | მარაკუჟა დოს ასორეს/ს.მიგუელ | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Pêra Rocha do Oeste | პერა როკადო ოესტე | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Pêssego da Cova da Beira | პესეგო და კოვა და ბეირა | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| PT | Ovos moles de Aveiro | ოვუშ მოლეს დე ავეირუ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| SE | Svecia | შვეცია | Siri |
| SE | Skånsk spettkaka | სქონსქ სფეთთქაქა | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| SI | Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre | ექსტრა დევიშკო ოლჩნო ოლე სლოვენსკტრლსტრე | Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.) |
| SK | Slovenská bryndza | სლოვენსკაბრინდზა | Siri |
| SK | Slovenská parenica | სლოვენსკაპარენიცა | Siri |
| SK | Slovenský oštiepok | სლოვენსკი ოშტიეპოკ | Siri |
| SK | Skalický trdelník | სკალიკი ტრელნიკ | Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki |
| UK | Isle of Man Manx Loaghtan Lamb | აისლ ოფმენ მანქს ლოუთან ლამბ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Orkney beef | ორკნი ბიფ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Orkney lamb | ორკნი ლამბ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Scotch Beef | სკოჩ ბიფ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Scotch Lamb | სკოჩ ლამბ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Shetland Lamb | შეტლანდ ლამბ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Welsh Beef | უელშ ბიფ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Welsh lamb | უელშლამბ | Sveže meso (in drobovina) |
| UK | Beacon Fell traditional Lancashire cheese | ბეკონ ფელ ტრადიშენალ ლანკაშირ ჩიზ | Siri |
| UK | Bonchester cheese | ბონჩესტერ ჩიზ | Siri |
| UK | Buxton blue | ბაქსტონ ბლიუ | Siri |
| UK | Dorset Blue Cheese | დორსეტ ბლიუ ჩიზ | Siri |
| UK | Dovedale cheese | დოვედეილ ჩიზ | Siri |
| UK | Exmoor Blue Cheese | ექსმურ ბლიუ ჩიზ | Siri |
| UK | Single Gloucester | სინგლ გლუსტერ | Siri |
| UK | Staffordshire Cheese | სტაფორდშირ ჩიზ | Siri |
| UK | Swaledale cheese; Swaledale ewes' cheese | სუელდეილ ჩიზ; სუელდეილ უეს’ ჩიზ | Siri |
| UK | Teviotdale Cheese | ტევაიოტდეილ ჩიზ | Siri |
| UK | West Country farmhouse Cheddar cheese | უესტ კანტრიფერმჰაუზ ჩედარ ჩიზ | Siri |
| UK | White Stilton cheese; Blue Stilton cheese | უაიტ სტიტონ ჩიზ; ბლიუ სტიტონ ჩიზ | Siri |
| UK | Melton Mowbray Pork Pie | მელტონ მოუბრეი პორკ პაი | Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.) |
| UK | Cornish Clotted Cream | კორნიშ კლოტიდ ქრიმ | Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.) |
| UK | Jersey Royal potatoes | ჯერსიროიალ პიტეიტოს | Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani |
| UK | Arbroath Smokies | არბროუთ სმოუკიზ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| UK | Scottish Farmed Salmon | სკოტიშ ფარმდ სალმონ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| UK | Whitstable oysters | უაიტსტეიბლ ოისტერზ | Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi |
| UK | Gloucestershire cider/perry | გლუსტერშირი სიდრ/პერი | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| UK | Herefordshire cider/perry | ჰერფორდშირ სიდრ/პერი | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| UK | Worcestershire cider/perry | უორსტერშირი სიდრ/პერი | Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.) |
| UK | Kentish ale and Kentish strong ale | კენტიშ ეილ ანდ კენტიშ სტრონგ ეილ | Piva |
| UK | Rutland Bitter | რუტლანდ ბიტერ | Piva |

Država članica Evropske unije

Ime, ki se zaščiti

Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi

Vrsta proizvoda

AT

Gailtaler Speck

გაილტალერ შპეკ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

AT

Tiroler Speck

ტიროლერშპეკ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

AT

Gailtaler Almkäse

გაილტალერ ალმკეზე

Siri

AT

Tiroler Almkäse; Tiroler Alpkäse

ტიროლერ ალმკეზე; ტიროლერ ალპკეზე

Siri

AT

Tiroler Bergkäse

ტიროლერ ბერგკეზე

Siri

AT

Tiroler Graukäse

ტიროლერ გრაუკეზე

Siri

AT

Vorarlberger Alpkäse

ფორარლბერგერ ალპკეზე

Siri

AT

Vorarlberger Bergkäse

ფორარლბერგერბერგკეზე

Siri

AT

Steierisches Kürbiskernöl

შტაირიშეზ კიუბისკერნოოლ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

AT

Marchfeldspargel

მარხფელდშპარგელ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

AT

Steirischer Kren

შტაირიშერკრენ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

AT

Wachauer Marille

ვაჰაუერ მარილიე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

AT

Waldviertler Graumohn

ვალდფიერტლერ გრაუმოჰნ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

BE

Jambon d'Ardenne

ჟამბონ დ’აღდენ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

BE

Fromage de Herve

ფღომაჟ დე ეღვ

Siri

BE

Beurre d'Ardenne

ბეღ დ’აღდენ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

BE

Brussels grondwitloof

ბრასელს გრონვიტლოფ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

BE

Vlaams –Brabantse Tafeldruif

ფლამს-ბრაბანცე ტაფელდრუიფ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

BE

Pâté gaumais

პატე გომე

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba) (začimbe itd.)

BE

Geraardsbergse Mattentaart

გერარსბერგსე მატენტაარტ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

CY

Λουκούμι Γεροσκήπου

ლუკუმი ღეროსკიპუ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

CZ

Nošovické kysané zelí

ნოშოვიცკე კისანე ზელი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

CZ

Všestarská cibule

ვშესტარსკა ციბულე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

CZ

Pohořelický kapr

პოჰორჟელიცკი კაპრ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

CZ

Třeboňský kapr

ტრჟებონსკი კაპრ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

CZ

Český kmín

ჩესკი კმინ

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

CZ

Chamomilla bohemica

ხამომილაბოჰემიკა

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

CZ

Žatecký chmel

ჟატეცკი ხმელ

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

CZ

Budějovické pivo

ბუდეიოვიცკე პივო

Piva

CZ

Budějovický měšťanský var

ბუდეიოვიცკი მეშტიანსკი ვარ

Piva

CZ

České pivo

ჩესკე პივო

Piva

CZ

Českobudějovické pivo

ჩესკობუდეიოვიცკე პივო

Piva

CZ

Chodské pivo

ხოდსკე პივო

Piva

CZ

Znojemské pivo

ზნოიემსკე პივო

Piva

CZ

Hořické trubičky

ჰორჟიცკეტრუბიჩკი

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

CZ

Karlovarský suchar

კარლოვარსკი სუხარ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

CZ

Lomnické suchary

ლომნიცკე სუხარი

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

CZ

Mariánskolázeňské oplatky

მარიანსკოლაზენსკე ოპლატკი

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

CZ

Pardubický perník

პარდუბიცკი პერნიკ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

CZ

Štramberské uši

შტრამბერსკე უში

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

DE

Diepholzer Moorschnucke

დიპჰოლცერ მოორშნუკე

Sveže meso (in drobovina)

DE

Lüneburger Heidschnucke

ლიუნებურგერ ჰაიდეშნუკე

Sveže meso (in drobovina)

DE

Schwäbisch-Hällisches Qualitätsschweinefleisch

შვებიშ-ჰელიშეს კვალიტეტსშვაინეფლაიშ

Sveže meso (in drobovina)

DE

Ammerländer Dielenrauchschinken; Ammerländer Katenschinken

ამერლენდერ დილენრაუხშინკენ; ამერლენდერ კატენშინკენ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Ammerländer Schinken; Ammerländer Knochenschinken

ამერლენდერ შინკენ; ამერლენდერ კნოხენშინკენ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Greußener Salami

გროისნერ სალამი

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Nürnberger Bratwürste; Nürnberger Rostbratwürste

ნიურენბერგერ ბრატვი- ურსტე; ნიურენბერგერ როსტბრატვიურსტე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Schwarzwälder Schinken

შვარცველდერ შინკენ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Thüringer Leberwurst

თიურინგერლებერვურსტ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Thüringer Rostbratwurst

თიურინგერ როსტბრატვურსტ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Thüringer Rotwurst

თიურინგერროტვურსტ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

DE

Allgäuer Bergkäse

ალგოიერ ბერგკეზე

Siri

DE

Allgäuer Emmentaler

ალგოიერ ემენტალერ

Siri

DE

Altenburger Ziegenkäse

ალტენბურგერ ციგენკეზე

Siri

DE

Odenwälder Frühstückskäse

ოდენველდერ ფრიუშტუკსკეზე

Siri

DE

Lausitzer Leinöl

ლაუტიცერლაინოელ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

DE

Bayerischer Meerrettich; Bayerischer Kren

ბაიერიშერ მეერრეტიჰ; ბაიერიშერ კრენ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

DE

Feldsalate von der Insel Reichenau

ფელდსალატე ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

DE

Gurken von der Insel Reichenau

გურკენ ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

DE

Salate von der Insel Reichenau

სალატე ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

DE

Spreewälder Gurken

შპრეეველდერ გურკენ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

DE

Spreewälder Meerrettich

შპრეეველდერ მეერრეტიჰ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

DE

Tomaten von der Insel Reichenau

ტომატენ ფონ დერ ინზელ რაიჰენაუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

DE

Holsteiner Karpfen

ჰოლშტაინერ კარპფენ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

DE

Oberpfälzer Karpfen

ობერპფელცერ კარპფენ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

DE

Schwarzwaldforelle

შვარცვალდფორელე

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

DE

Bayerisches Bier

ბაიერიშეს ბიერ

Piva

DE

Bremer Bier

ბრემერ ბიერ

Piva

DE

Dortmunder Bier

დორტმუნდერ ბიერ

Piva

DE

Hofer Bier

გიოგინგერბიერ

Piva

DE

Kölsch

ჰოფერ ბიერ

Piva

DE

Kulmbacher Bier

კიოლშ

Piva

DE

Mainfranken Bier

კულმბახერ ბიერ

Piva

DE

Münchener Bier

მაინფრანკენ ბიერ

Piva

DE

Reuther Bier

მიუნჰენერ ბიერ

Piva

DE

Wernesgrüner Bier

როითერ ბიერ

Piva

DE

Aachener Printen

რიზერ ვაიცენბიერ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

DE

Lübecker Marzipan

ვერნერსგრიუნერ ბიერ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

DE

Meißner Fummel

მაისნერფუმელ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

DE

Nürnberger Lebkuchen

ნიურენბერგერ ლებკუხენ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

EL

Ανεβατό

ანევატო

Siri

EL

Γαλοτύρι

ღალოტირი

Siri

EL

Γραβιέρα Αγράφων

ღრავიერა აღრაფონ

Siri

EL

Γραβιέρα Κρήτης

ღრავიერა კრიტის

Siri

EL

Γραβιέρα Νάξου

ღრავიერა ნაქსუ

Siri

EL

Καλαθάκι Λήμνου

კალათაკილიმნუ

Siri

EL

Κασέρι

კასერი

Siri

EL

Κατίκι Δομοκού

კატიკიდომოკუ

Siri

EL

Κεφαλογραβιέρα

კეფალოღრავიერა

Siri

EL

Κοπανιστή

კოპანისტი

Siri

EL

Λαδοτύρι Μυτιλήνης

ლადოტირიმიტილინის

Siri

EL

Μανούρι

მანური

Siri

EL

Μετσοβόνε

მეცოვონე

Siri

EL

Μπάτζος

ბაძოს

Siri

EL

Ξυνομυζήθρα Κρήτης

ქსინომიზითრა კრიტის

Siri

EL

Πηχτόγαλο Χανίων

პიხტოღალო ხანიონ

Siri

EL

Σαν Μιχάλη

სან მიხალი

Siri

EL

Σφέλα

შფელა

Siri

EL

Φέτα

ფეტა

Siri

EL

Φορμαέλλα Αράχωβας Παρνασσού

ფორმაელა არახოვას პარნასუ

Siri

EL

Άγιος Ματθαίος Κέρκυρας

აღიოს მატთეოს კერკირას

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Αποκορώνας Χανίων Κρήτης

აპოკორონას ხანიონ კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Αρχάνες Ηρακλείου Κρήτης

არხანეს ირაკლიუ კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Βιάννος Ηρακλείου Κρήτης

ვიანოს ირაკლიუ კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Βόρειος Μυλοπόταμος Ρεθύμνης Κρήτης

ვორიოს მილოპოტამოს რეთიმნის კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο „Τροιζηνία“

ექსერეტიკოპართენო ელეოლადო „ტრიზინია“

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Εξαιρετικό παρθένο ελαιόλαδο Θραψανό

ექსერეტიკოპართენო ელეოლადოთრაფსანო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Ζάκυνθος

ზაკინთოს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Θάσος

თასოს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Καλαμάτα

კალამატა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Κεφαλονιά

კეფალონია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Κολυμβάρι Χανίων Κρήτης

კოლიმვარი ხანიონ კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Κρανίδι Αργολίδας

კრანიდი არღოლიდას

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Κροκεές Λακωνίας

კროკეეს არღოლიდას

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Λακωνία

ლაკონია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Λέσβος, Mυτιλήνη

ლესვოს; მიტილინი

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Λυγουριό Ασκληπιείου

ლიღურიო ასკლიპიიუ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Ολυμπία

ოლიმპია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Πεζά Ηρακλείου Κρήτης

პეზა ირაკლიუ კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Πέτρινα Λακωνίας

პეტრინა ლაკონიას

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Πρέβεζα

პრევეზა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Ρόδος

როდოს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Σάμος

სამოს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Σητεία Λασιθίου Κρήτης

სიტია ლასითიუ კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Φοινίκι Λακωνίας

ფინიკი ლაკონიას

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Χανιά Κρήτης

ხანია კრიტის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

EL

Ακτινίδιο Πιερίας

აკტინიდიო პიერიას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Ακτινίδιο Σπερχειού

აკტინიდიო სპერხიუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Ελιά Καλαμάτας

ელია კალამატას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Θρούμπα Αμπαδιάς Ρεθύμνης Κρήτης

თრუმბა ამბადიას რეთიმნის კრიტის

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Θρούμπα Θάσου

თრუმბა თასუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Θρούμπα Χίου

თრუმბა ხიუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κελυφωτό φυστίκι Φθιώτιδας

კელიფოტოფისტიკი ფტიოტიდას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κεράσια τραγανά Ροδοχωρίου

კერასია ტრაღანა როდოხორიუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κονσερβολιά Αμφίσσης

კონსერვოლია ამფისის

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κονσερβολιά Άρτας

კონსერვოლია არტას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κονσερβολιά Αταλάντης

კონსერვოლია ატალანტის

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κονσερβολιά Πηλίου Βόλου

კონსერვოლია პილიუ ვოლუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κονσερβολιά Ροβίων

კონსერვოლია როვიონ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κονσερβολιά Στυλίδας

კონსერვოლია სტილიდას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κορινθιακή Σταφίδα Βοστίτσα

კორინთიაკი სტაფიდა ვოსტიცა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Κουμ Κουάτ Κέρκυρας

კუმ კუატ კერკირას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Μήλα Ζαγοράς Πηλίου

მილა ზაგორას პილიუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Μήλα Ντελίσιους Πιλαφά Τριπόλεως

მილა დელისიუს პილაფა ტრიპოლეოს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Μήλο Καστοριάς

მილო კასტორიას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Ξερά σύκα Κύμης

ქსერა სიკაკიმის

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Πατάτα Κάτω Νευροκοπίου

პატატა კატო ნევროკოპიუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Πορτοκάλια Μάλεμε Χανίων Κρήτης

პორტოკალია მალემე ხანიონ კრიტის

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Ροδάκινα Νάουσας

როდაკინა ნაუსას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Σταφίδα Ζακύνθου

სტაფიდა ზაკინთუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Σύκα Βραβρώνας Μαρκοπούλου Μεσογείων

სიკა ვრავრონას მარკოპულუ მესოგიონ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Τσακώνικη μελιτζάνα Λεωνιδίου

ცაკონიკი მელიტძანა ლეონიდიუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Φασόλια (Γίγαντες Ελέφαντες) Πρεσπών Φλώρινας

ფასოლია (ღიღანტეს ელეფანტეს) პრესპონ ფლორინას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Φασόλια (πλακέ μεγαλόσπερμα) Πρεσπών Φλώρινας

ფასოლია (პლაკე მეგალო- სპერმა) პრესპონ ფლორინას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

ΦΑΣΟΛΙΑ ΓΙΓΑΝΤΕΣ — ΕΛΕΦΑΝΤΕΣ ΚΑΣΤΟΡΙΑΣ

ფასოლია ღიღანტეს ელეფანტესკასტორიასG

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Φασόλια γίγαντες ελέφαντες Κάτω Νευροκοπίου

ფასოლია ღიღანტეს ელეფანტესკატო ნევროკოპიუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Φασόλια κοινά μεσόσπερμα Κάτω Νευροκοπίοu

ფასოლია კინა მესოსპერმა კატო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Φυστίκι Αίγινας

ფისტიკი ეღინას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Φυστίκι Μεγάρων

ფისტიკი მეღარონ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

EL

Αυγοτάραχο Μεσολογγίου

ავღოტარახო მესოლონღუ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

EL

Κρόκος Κοζάνης

კროკოს კოზანის

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

EL

Μέλι Ελάτης Μαινάλου Βανίλια

მელი ელატის მენალუ ვანილია

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

EL

Κρητικό παξιμάδι

კრიტიკო პაქსიმადი

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

EL

Μαστίχα Χίου

მასტიხელიო ხიუ

Naravne gume in smole

EL

Τσίχλα Χίου

ციხლა ხიუ

Naravne gume in smole

EL

Μαστιχέλαιο Χίου

მასტიხა ხიუ

Eterična olja

ES

Carne de Ávila

კარნე დე ავილა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Carne de Cantabria

კარნე დე კანტაბრია

Sveže meso (in drobovina)

ES

Carne de la Sierra de Guadarrama

კარნე დე ლა სიერა დე გვადარამა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Carne de Morucha de Salamanca

კარნე დე ლა სიერა დე სალამანკა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Carne de Vacuno del País Vasco; Euskal Okela

კარნე დე ვაკუნო დელ პაის ვასკო;ეუსკალ ოკელა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Cordero de Navarra; Nafarroako Arkumea

კორდერო დე ნავარა; ნაფაროაკოარკუმეა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Cordero Manchego

კორდერო მანჩეგო

Sveže meso (in drobovina)

ES

Lacón Gallego

ლაკონ გალიეგო

Sveže meso (in drobovina)

ES

Lechazo de Castilla y León

ლეჩასო დეკასტილია ი ლეონ

Sveže meso (in drobovina)

ES

Pollo y Capón del Prat

პოლიო ი კაპონ დელ პრატ

Sveže meso (in drobovina)

ES

Ternasco de Aragón

ტერნასკო დე არაგონ

Sveže meso (in drobovina)

ES

Ternera Asturiana

ტერნერა ასტურიანა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Ternera de Extremadura

ტერნერა დე ექსტრემადურა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Ternera de Navarra; Nafarroako Aratxea

ტერნერა დე ნავარა; ნაფაროაკოარატხეა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Ternera Gallega

ტერნერა გალიეგა

Sveže meso (in drobovina)

ES

Botillo del Bierzo

ბოტილიო დელ ბიერსო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Cecina de León

სესინა დელეონ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Dehesa de Extremadura

დეესა დე ესტრემადურა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Guijuelo

გიხუელო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Jamón de Huelva

ხამონ დე უელვა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Jamón de Teruel

ხამონ დე ტერუელ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Jamón de Trevélez

ხამონე ტრეველეს

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Salchichón de Vic; Llonganissa de Vic

სალჩიჩონ დე ვიკ; ლიონგანისა დე ვიკ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Sobrasada de Mallorca

სობრასადა დე მალიორკა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

ES

Afuega'l Pitu

აფუეგალ პიტუ

Siri

ES

Cabrales

კაბრალეს

Siri

ES

Cebreiro

სებრეირო

Siri

ES

Gamoneu; Gamonedo

გამონეუ; გამონედო

Siri

ES

Idiazábal

იდიაზაბალ

Siri

ES

Mahón-Menorca

მაონ-მენორკა

Siri

ES

Picón Bejes-Tresviso

პიკონ ბეხეს-ტრესვისო

Siri

ES

Queso de La Serena

კესო დელა სერენა,

Siri

ES

Queso de l'Alt Urgell y la Cerdanya

კესო დე ალტ ურჟეი ი ლა სერდანია

Siri

ES

Queso de Murcia

კესო დე მურსია

Siri

ES

Queso de Murcia al vino

კესო დე მურსია ალ ვინო

Siri

ES

Queso de Valdeón

კესოდე ვალდეონ

Siri

ES

Queso Ibores

კესო იბორეს

Siri

ES

Queso Majorero

კესო მახორერო

Siri

ES

Queso Manchego

კესო მანჩეგო

Siri

ES

Queso Nata de Cantabria

კესო ნატა დე კანტაბრია

Siri

ES

Queso Palmero; Queso de la Palma

კესო პალმერო; კესო დე ლა პალმა

Siri

ES

Queso Tetilla

კესო ტეტილია

Siri

ES

Queso Zamorano

კესო სამორანო

Siri

ES

Quesucos de Liébana

კესუკოს დე ლიებანა

Siri

ES

Roncal

რონკალ

Siri

ES

San Simón da Costa

სან სიმონ და კოსტა

Siri

ES

Torta del Casar

ტორტა დელ კასარ

Siri

ES

Miel de Galicia; Mel de Galicia

იდიაზაბალ

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

ES

Miel de Granada

მაონ-მენორკა

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

ES

Miel de La Alcarria

პიკონ ბეხეს-ტრესვისო

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

ES

Aceite de La Alcarria

კესო დელა სერენა,

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Aceite de la Rioja

კესო დე ალტ ურჟეი ი ლა სერდანია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Aceite de Mallorca; Aceite mallorquín; Oli de Mallorca; Oli mallorquí

კესო დე მურსია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Aceite de Terra Alta; Oli de Terra Alta

კესო დე მურსია ალ ვინო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Aceite del Baix Ebre-Montsià; Oli del Baix Ebre-Montsià

კესოდე ვალდეონ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Aceite del Bajo Aragón

ასეიტე დელ ბახო არაგონ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Aceite Monterrubio

ასეიტე მონტერუბიო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Antequera

ანტეკერა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Baena

ბაენა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Gata-Hurdes

გატა-ურდეს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Les Garrigues

ლეს გარიგეს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Mantequilla de l'Alt Urgell y la Cerdanya; Mantega de l'Alt Urgell i la Cerdanya

მანტეკილია დე ლ’ალტ ურხელ ი ლა სერდანია; მანტეგა დელ’ალტ ურხელ ი ლა სერნდანია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Mantequilla de Soria

მანტეკილია დე სორია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Montes de Granada

მონტეს დე გრანადა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Montes de Toledo

მონტეს დეტოლედო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Poniente de Granada

პონიენტე დე გრანადა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Priego de Córdoba

პრიეგო დე კორდობა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Sierra de Cádiz

სიერა დე კადის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Sierra de Cazorla

სიერა დე კასორლა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Sierra de Segura

სიერა დე სეგურა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Sierra Mágina

სიერა დე მახინა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Siurana

სიურანა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

ES

Ajo Morado de las Pedroñeras

ახო მორადო დე ლას პედრონიერას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Alcachofa de Benicarló; Carxofa de Benicarló

ალკაჩოფადე ბენიკარლო; კარშოფა დე ბენიკარლო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Alcachofa de Tudela

ალკაჩოფა დე ტუდელა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Arroz de Valencia; Arròs de València

აროს დე ვალენსია; აროს დე ვალენსია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Arroz del Delta del Ebro; Arròs del Delta de l'Ebre

აროს დელ დელტა დელ ებრო; აროს დელ დელტა დელ ებრ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Avellana de Reus

აველიანა დე რეუს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Berenjena de Almagro

ბერენხენა დე ალმაგრო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Calasparra

კალასპარა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Calçot de Valls

კალსოტ დევალს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Cereza del Jerte

სერესა დელ ხერტე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Cerezas de la Montaña de Alicante

სერესას დელა მონტანია დე ალიკანტე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Cítricos Valencianos; Cítrics Valencians

სიტრიკოს ვალენსიანოს; სიტრიკს ვალენსიანს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Clementinas de las Tierras del Ebro; Clementines de les Terres de l'Ebre

კლემენტინას დე ლას ტიერას დელ ებრო; კლემანტინ დე ლე ტეღ დე ლ’ებღ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Coliflor de Calahorra

კოლიფლორ დე კალაორა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Espárrago de Huétor-Tájar

ესპარაგო დე უეტორ- თაჯარ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Espárrago de Navarra

ესპარაგოდე ნავარა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Faba Asturiana

ფაბა ასტურიანა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Garbanzo de Fuentesaúco

გარბანსო დე ფუენტესაუკო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Judías de El Barco de Ávila

ხუდიას დე ელ ბარკო დე ავილა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Kaki Ribera del Xúquer

კაკი რიბერა დელ ხუკერ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Lenteja de La Armuña

ლენტეხა დე ლა არმუნია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Lenteja Pardina de Tierra de Campos

ლენტეხა პარდინა დე ტიერა დე კამპოს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Manzana de Girona; Poma de Girona

მანსანა დე ხირონა; პომა დე ხირონა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Manzana Reineta del Bierzo

მანსანა რეინეტა დელ ბიერსო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Melocotón de Calanda

მელოკოტონ დე კალანდა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Nísperos Callosa d'En Sarriá

ნისპეროს კალიოსა დ’ენ სარია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Pataca de Galicia; Patata de Galicia

პატაკა დე გალისია; პატატა დე გალისია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Patatas de Prades; Patates de Prades

პატატას დე პრადეს; პატატ დე პრად

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Pera de Jumilla

პერა დე ხუმილია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Peras de Rincón de Soto

პერას დე რინკონ დე სოტო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Pimiento Asado del Bierzo

პიმიენტო ასადო დელ ბიერსო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Pimiento Riojano

პიმიენტო რიოხანო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Pimientos del Piquillo de Lodosa

პიმიენტოს დელ პიკილიო დე ლოდოსა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Uva de mesa embolsada „Vinalopó“

უვა დე მესა ემბოლსადა „ვინაპოლო“

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

ES

Caballa de Andalucia

კაბაია დე ანდალუსია

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

ES

Mejillón de Galicia; Mexillón de Galicia

მეხილიონ დე გალისია; მეშილიონ დე გალისია

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

ES

Melva de Andalucia

მელვა დე ანდალუსია

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

ES

Azafrán de la Mancha

ასაფრან დე ლა მანჩა

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

ES

Chufa de Valencia

ჩუფა დე ვალენსია

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

ES

Pimentón de la Vera

პიმენტონ დე ლა ვერა

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

ES

Pimentón de Murcia

პიმენტონ დე მურსია

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

ES

Sidra de Asturias; Sidra d'Asturies

სიდრა დე ასტურიას; სიდრა დ’ასტური

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

ES

Alfajor de Medina Sidonia

ალფახორ დე მედინა სიდონია

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ES

Ensaimada de Mallorca; Ensaimada mallorquina

ენსაიმადა დე მალიორკა; ენსაიმადა მალიორკინა

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ES

Jijona

ხიხონა

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ES

Mantecadas de Astorga

მანტეკადასდე ასტორგა

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ES

Mazapán de Toledo

მასაპან დე ტოლედო

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ES

Pan de Cea

პან დე სეა

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ES

Turrón de Agramunt; Torró d'Agramunt

ტურონ დე აგრამუნტ; ტორო დ’აგრამუნტ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

ES

Turrón de Alicante

ტურონ დე ალიკანტე

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

FI

Lapin Poron liha

ლაპინ პორო, ლიჰა

Sveže meso (in drobovina)

FI

Lapin Puikula

ლაპენ პუიკულა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FI

Kainuun rönttönen

კენუნ რენტენენ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

FR

Agneau de l'Aveyron

ტურონ დე აგრამუნტ; ტორო დ’აგრამუნტ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Agneau de Lozère

ტურონ დე ალიკანტე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Agneau de Pauillac

ლაპინ პორო, ლიჰა

Sveže meso (in drobovina)

FR

Agneau de Sisteron

ლაპენ პუიკულა

Sveže meso (in drobovina)

FR

Agneau du Bourbonnais

კენუნ რენტენენ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Agneau du Limousin

ანიო დე ლ’ავეიღონ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Agneau du Poitou-Charentes

ანიო დე ლოზეღ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Agneau du Quercy

ანიო დე პოიაკ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Barèges-Gavarnie

ანიო დე სისტეღონ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Bœuf charolais du Bourbonnais

ანიო დიუ ბუღბონე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Boeuf de Bazas

ბეფ დე ბაზას

Sveže meso (in drobovina)

FR

Bœuf de Chalosse

ბეფ დე შალოს

Sveže meso (in drobovina)

FR

Bœuf du Maine

ბეფ დიუ მენ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Dinde de Bresse

დინდ დე ბღეს

Sveže meso (in drobovina)

FR

Porc de la Sarthe

პოღ დე ლასარტ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Porc de Normandie

პოღ დე ნოღმანდი

Sveže meso (in drobovina)

FR

Porc de Vendée

პოღ დე ვანდე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Porc du Limousin

პოღ დიუ ლიმუზენ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Taureau de Camargue

ტოღო დე კამაღგ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Veau de l'Aveyron et du Ségala

ვო დე ლ’ავეიღონ ე დიუ სეგალა

Sveže meso (in drobovina)

FR

Veau du Limousin

ვო დიუ ლიმუზენ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles d'Alsace

ვოლაი დ’ალზას

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles d'Ancenis

ვოლაი დ’ანსენი

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles d'Auvergne

ვოლაი დ’ოვეღნ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Bourgogne

ვოლაი დე ბურგონ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Bresse

ვოლაი დე ბღეს

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Bretagne

ვოლაი დე ბღეტან

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Challans

ვოლაი დე შალან

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Cholet

ვოლაი დე შოლე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Gascogne

ვოლაი დე გასკონ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Houdan

ვოლაი დე უდან

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Janzé

ვოლაი დეჟანზე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de la Champagne

ვოლაი დელა შამპან

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de la Drôme

ვოლაი დელა დღომ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de l'Ain

ვოლაი დელ’ენ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Licques

ვოლაი დელიკ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de l'Orléanais

ვოლაი დელ’ოღლეანე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Loué

ვოლაი დელუე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Normandie

ვოლაი დენოღმანდი

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles de Vendée

ვოლაი დევანდე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles des Landes

ვოლაი დელანდ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Béarn

ვოლაი დიუბეაღნ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Berry

ვოლაი დიუბეღი

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Charolais

ვოლაი დიუშაღოლე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Forez

ვოლაი დიუფორე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Gatinais

ვოლაი დიუ გატინე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Gers

ვოლაი დიუჟეღ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Languedoc

ვოლაი დიულანგედოკ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Lauragais

ვოლაი დიულოღაგე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Maine

ვოლაი დიუმენ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du plateau de Langres

ვოლაი დიუპლატო დე ლანგღ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Val de Sèvres

ვოლაიდიუვალ დე სევღ

Sveže meso (in drobovina)

FR

Volailles du Velay

ვოლაი დიუველე

Sveže meso (in drobovina)

FR

Boudin blanc de Rethel

ბუდენ ბლან დე ღეტელ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

FR

Canard à foie gras du Sud-Ouest (Chalosse, Gascogne, Gers, Landes, Périgord, Quercy)

კანაღ ა ფუა გღა დიუ სიუდ უესტ(შალოს, გასკონ, ჟეღ, ლანდ, პეღიგოღ, კეღსი)

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

FR

Jambon de Bayonne

ჟამბონ დე ბაიონ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

FR

Jambon sec et noix de jambon sec des Ardennes

ჟამბონ სეკე ნუა დე ჟამბონ სეკდეზ აღდენ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

FR

Abondance

აბონდანს

Siri

FR

Banon

ბანონ

Siri

FR

Beaufort

ბოფორ

Siri

FR

Bleu d'Auvergne

ბლე დ'ოვერნ

Siri

FR

Bleu de Gex Haut-Jura; Bleu de Septmoncel

ბლე დე ჟექს ო-ჟიურა; ბლე დე სეტმონსელ

Siri

FR

Bleu des Causses

ბლე დეზ კოსეს

Siri

FR

Bleu du Vercors-Sassenage

ბლე დუ ვერკორ-სასენაჟ

Siri

FR

Brie de Meaux

ბრი დე მო

Siri

FR

Brie de Melun

ბრი დე მელან

Siri

FR

Brocciu Corse; Brocciu

ბროკსიუ კოღს, ბროკსიუ

Siri

FR

Camembert de Normandie

კამამბერ დე ნორმანდი

Siri

FR

Cantal; Fourme de Cantal; Cantalet

კანტალი; ფურმ დე კანტალი; კანტალე

Siri

FR

Chabichou du Poitou

შაბიშუ დე პუატუ

Siri

FR

Chaource

შაურს

Siri

FR

Chevrotin

შევროტენ

Siri

FR

Comté

კომტე

Siri

FR

Crottin de Chavignol; Chavignol

კროტენ დეშავინიოლი, შავინიოლი

Siri

FR

Emmental de Savoie

ემანტალ დე სავუა

Siri

FR

Emmental français est-central

ემანტალ ფღანსე ესტ-სანტღალ

Siri

FR

Époisses

ეპუასე

Siri

FR

Fourme d'Ambert; Fourme de Montbrison

ფურმ დ'ამბერ, ფურმ დე მონბისონ

Siri

FR

Laguiole

ლაგიოლ

Siri

FR

Langres

ლანგრე

Siri

FR

Livarot

ლივარო

Siri

FR

Maroilles; Marolles

მაროილი; მაროლი

Siri

FR

Mont d'or; Vacherin du Haut-Doubs

მონ დ'ორი;ვაშერენი ო-დუბიდან

Siri

FR

Morbier

მორბიე

Siri

FR

Munster; Munster-Géromé

მუნსტერი; მუნსტერ-ჟერომე

Siri

FR

Neufchâtel

ნეფშატელ

Siri

FR

Ossau-Iraty

ოსო-ირატი

Siri

FR

Pélardon

პელარდონ

Siri

FR

Picodon de l'Ardèche; Picodon de la Drôme

პიკოდონ დე ლ’აღდეშ; პიკოდონ დე ლა დღომ

Siri

FR

Pont-l'Évêque

პონ-ლ'ევეკ

Siri

FR

Pouligny-Saint-Pierre

პულინი-სენ-პიერ

Siri

FR

Reblochon; Reblochon de Savoie

რებლოშონი, რებლოშონ დე სავუა

Siri

FR

Rocamadour

როკამადურ

Siri

FR

Roquefort

როკფორ

Siri

FR

Sainte-Maure de Touraine

სენტ-მორ დე ტურენ

Siri

FR

Saint-Nectaire

სენ-ნეკტერ

Siri

FR

Salers

სალერ

Siri

FR

Selles-sur-Cher

სელ-სიურ-შერ

Siri

FR

Tome des Bauges

ტომდე ბოჟ

Siri

FR

Tomme de Savoie

ტომ დე სავუა

Siri

FR

Tomme des Pyrénées

ტომ დე პიღენე

Siri

FR

Valençay

ვალანსეი

Siri

FR

Crème d'Isigny

კღემ დ’ისინი

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Crème fraîche fluide d'Alsace

კღემ ფღეშ ფლუიდ დ’ალზას

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Miel d'Alsace

მიელ დ’ალზას

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Miel de Corse; Mele di Corsica

მიელ დე კოღს; მელე დი კორსიკა

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Miel de Provence

მიელ დე პღოვანს

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Miel de sapin des Vosges

მიელ დე საპენ დე ვოსჟ

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Œufs de Loué

ე დე ლუე

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Beurre Charentes-Poitou; Beurre des Charentes; Beurre des Deux-Sèvres

ბეღ შაღანტ-პუატუ; ბეღ დე შაღანტ; ბერ დე დე-სევრ

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Beurre d'Isigny

ბეღ დ’ისინი

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

FR

Huile d'olive d'Aix-en-Provence

უილ დ’ოლივდ’ექს-ან- პროვანს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

FR

Huile d'olive de Corse; Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica

უილ დ’ოლივდე კოღს; უილ დ’ოლივდე კოღს- ოლიუ დი კორსიკა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

FR

Huile d'olive de Haute-Provence

უილ დ’ოლივდე ოტ- პროვანს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

FR

Huile d'olive de la Vallée des Baux-de-Provence

უილ დ’ოლივდელა ვალე დე ბო-დე-პღოვანს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

FR

Huile d'olive de Nice

უილ დ’ოლივდენის

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

FR

Huile d'olive de Nîmes

უილ დ’ოლივდენიმ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

FR

Huile d'olive de Nyons

უილ დ’ოლივდენიონ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

FR

Huile essentielle de lavande de Haute-Provence

უილ ესანსიელ დე ლავანდ დე ოტ-პღოვანს

Eterična olja

FR

Ail blanc de Lomagne

აი ბლან დე ლომან

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Ail de la Drôme

აი დელა დღომ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Ail rose de Lautrec

აი ღოზ დელოტღეკ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Asperge des sables des Landes

ასპერჟ დე საბლ დე ლანდ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Chasselas de Moissac

შასელა დე მუასაკ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Clémentine de Corse

კლემენტინ დე კოღს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Coco de Paimpol

კოკო დე პემპოლ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Fraise du Périgord

ფღეზ დიუ პეღიგოღ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Haricot tarbais

არიკო ტაღბე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Kiwi de l'Adour

კივი დე ლ’ადურ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Lentille vert du Puy

ლანტი ვერდიუ პვი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Lentilles vertes du Berry

ლანტიივეღტ დიუ ბეღი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Lingot du Nord

ლინგო დიუ ნორ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Mâche nantaise

მაშ ნანტეზ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Melon du Haut-Poitou

მელონ დიუ ო-პუატუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Melon du Quercy

მელონ დიუკეღსი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Mirabelles de Lorraine

მიღაბელ დე ლოღენ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Muscat du Ventoux

მუსკატ დიუ ვანტუ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Noix de Grenoble

ნუა დე გღენობლ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Noix du Périgord

ნუა დიუ პერიგორ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Oignon doux des Cévennes

ონიონ დუ დე სევენ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Olive de Nice

უილ დ’ოლივ დენის

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Olives cassées de la Vallée des Baux-de-Provence

ოლივ კასე დე ლა ვალე დე ბო-დე-პროვანს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Olives noires de la Vallée des Baux-de-Provence

ოლივ ნუარ დე ლა ვალე დე ბო დე პროვანს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Olives noires de Nyons

ოლივ ნუარ დე ნიონ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Petit Epeautre de Haute-Provence

პეტი ეპოტრ დე ოტ პროვანს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Poireaux de Créances

პუარო დეკრეანს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Pomme de terre de l'Île de Ré

პომ დე ტერ დე ლ’ილ დერე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Pomme du Limousin

პომ დიუ ლიმუზენ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Pommes de terre de Merville

პომ დე ტერ დე მერვილ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Pommes et poires de Savoie

პომ ე პუარ დე სავუა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Pruneaux d'Agen; Pruneaux d'Agen mi-cuits

პრიუნო დ’აჟენ; პრიუნო დ’აჟენ მი-კვი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Riz de Camargue

რი დე კამარგ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

FR

Anchois de Collioure

ანსუა დე კოლიურ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

FR

Coquille Saint-Jacques des Côtes d'Armor

კოკი სენ-ჟაკ დე კოტ დ’აღმოღ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

FR

Cidre de Bretagne; Cidre Breton

სიდღ დე ბრეტან; სიდღ ბრეტონ;

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

FR

Cidre de Normandie; Cidre Normand

სიდღ დე ნოღმანდი; სიდღ ნოღმან

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

FR

Cornouaille

კორნუაი

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

FR

Domfront

დომფრონ

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

FR

Huîtres Marennes Oléron

უიტრ მარენ ოლერონ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

FR

Pays d'Auge; Pays d'Auge-Cambremer

პეი დ’ოჟ; პეუ დ’ოჟ-კამბრემერ

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

FR

Piment d'Espelette; Piment d'Espelette - Ezpeletako Biperra

პიმან დ’ესპელეტ; პიმან დ’ესპელეტ-ეზპელეტაკო ბიპერა

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

FR

Bergamote(s) de Nancy

ბერგამოტ დე ნანსი

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

FR

Brioche vendéenne

ბრიოშვანდეენ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

FR

Pâtes d'Alsace

პატ დ’ალზას

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

FR

Foin de Crau

ფუენ დე კღო

Seno

HU

Budapesti téliszalámi

ბუდაპეშტი ტელისალიამი

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

HU

Szegedi szalámi; Szegedi téliszalámi

სეგედი სალიამი; სეგედი ტელისალიამი

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IE

Connemara Hill lamb; Uain Sléibhe Chonamara

კონემარა ჰილ ლამბ; უაინ სლეიბ ჩონამარა

Sveže meso (in drobovina)

IE

Timoleague Brown Pudding

თიმოლიგ ბრაუნ პუდინგ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IE

Imokilly Regato

იმოკილირეგატო

Siri

IE

Clare Island Salmon

კლეარ აილანდ სალმონ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

IT

Abbacchio Romano

აბბაკიო რომანო

Sveže meso (in drobovina)

IT

Agnello di Sardegna

ანიელლო დისარდენია

Sveže meso (in drobovina)

IT

Mortadella Bologna

მორტადელლა ბოლონია

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Prosciutto di S. Daniele

პროშუტო დის. დანიელე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Vitellone bianco dell'Appennino Centrale

ვიტელლონე ბიანცო დელლ’აპპენინო ჩენტრალე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Bresaola della Valtellina

ბრეზაოლადელლა ვალტელლინა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Capocollo di Calabria

კაპოკოლლო დი კალაბრია

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Coppa Piacentina

კოპპა პიაჩენტინა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Cotechino Modena

კოტეკინო მოდენა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Culatello di Zibello

კულატელლო დი ძიბელლო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Lardo di Colonnata

ლარდო დი კოლონნატა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Pancetta di Calabria

პანჩეტტა დი კალაბრია

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Pancetta Piacentina

პანჩეტტა პიაჩენტინა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Prosciutto di Carpegna

პროშუტო დიკარპენია

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Prosciutto di Modena

პროშუტო დიმოდენა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Prosciutto di Norcia

პროშუტო დი ნორჩია

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Prosciutto di Parma

პროშუტოდი პარმა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Prosciutto Toscano

პროშუტო ტოსკანო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Prosciutto Veneto Berico-Euganeo

პროშუტოვენეტო ბერიკო- აუგანეო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salame Brianza

სალამე ბრიანცა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salame Cremona

სალამე კრემონა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salame di Varzi

სალამე დივარძი

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salame d'oca di Mortara

სალამე დ’ოკა მორტარა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salame Piacentino

სალამე პიაჩენტინო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salame S. Angelo

სალამე ს. ანჯელო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salamini italiani alla cacciatora

სალამინი იტალიანი ალლა კაჩჩატორა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Salsiccia di Calabria

სალსიჩა დი კალაბრია

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Soppressata di Calabria

სოპრესსატა დი კალაბრია

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Soprèssa Vicentina

სოპრესსა ვიჩენტინა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Speck dell'Alto Adige; Südtiroler Markenspeck; Südtiroler Speck

სპეკ დელლ’ალტო ადიჯე; სუდტიროლერ მარკენსპეკ; სუდტიროლერ სპეკ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Valle d'Aosta Jambon de Bosses

ვალლე დ’აოსტა ჟამბონ დე ბოსსეს

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Valle d'Aosta Lard d'Arnad

ვალლე დ’აოსტა ლარდ დ’არნად

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Zampone Modena

ძამპონე მოდენა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

IT

Asiago

აზიაგო

Siri

IT

Bitto

ბიტტო

Siri

IT

Bra

ბრა

Siri

IT

Caciocavallo Silano

კაჩოკავალლო სილანო

Siri

IT

Canestrato Pugliese

კანესტრატო პულიეზე

Siri

IT

Casatella Trevigiana

კაზატელლა ტრევიჯანა

Siri

IT

Casciotta d'Urbino

კაშოტტა დ’ურბინო

Siri

IT

Castelmagno

კასტელმანიო

Siri

IT

Fiore Sardo

ფიორე სარდო

Siri

IT

Fontina

ფონტინა

Siri

IT

Formai de Mut dell'Alta Valle Brembana

ფორმაი დემუტ დელლ’ალტა ვალლე ბრემბანა

Siri

IT

Gorgonzola

გორგონძოლა

Siri

IT

Grana Padano

გრანა პადანო

Siri

IT

Montasio

მონტასიო

Siri

IT

Monte Veronese

მონტე ვერონეზე

Siri

IT

Mozzarella di Bufala Campana

მოცცარელლა დი ბუფალა კამპანა

Siri

IT

Murazzano

მურაცცანო

Siri

IT

Parmigiano Reggiano

პარმიჯანო რეჯანო

Siri

IT

Pecorino di Filiano

პეკორინო დი ფილიანო

Siri

IT

Pecorino Romano

პეკორინო რომანო

Siri

IT

Pecorino Sardo

პეცორინო სარდო

Siri

IT

Pecorino Siciliano

პეცორინო სიჩილიანო

Siri

IT

Pecorino Toscano

პეცორინო ტოსკანო

Siri

IT

Provolone Valpadana

პროვოლონე ვალპადანა

Siri

IT

Quartirolo Lombardo

კუარტიროლო ლომბარდო

Siri

IT

Ragusano

რაგუსანო

Siri

IT

Raschera

რასკერა

Siri

IT

Ricotta Romana

რიკოტტა რომანა

Siri

IT

Robiola di Roccaverano

რობიოლა დიროკკავერანო

Siri

IT

Spressa delle Giudicarie

სპრესსა დელლე ჯუდიკარიე

Siri

IT

Stelvio; Stilfser

სტელვიო; სტილფსერ

Siri

IT

Taleggio

ტალეჯო

Siri

IT

Toma Piemontese

ტომა პიემონტეზე

Siri

IT

Valle d'Aosta Fromadzo

ვალლე დ’აოსტა ფრომადძო

Siri

IT

Valtellina Casera

ვალტელლინა კაზერა

Siri

IT

Miele della Lunigiana

მიელე დელლა ლუნიჯანა

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

IT

Alto Crotonese

ალტო კროტონეზე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Aprutino Pescarese

აპრუტინო პესკარეზე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Brisighella

ბრიზიგელლა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Bruzio

ბრუციო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Canino

კანინო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Cartoceto

კარტოჩეტო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Chianti Classico

კიანტი კლასსიკო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Cilento

ჩილენტო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Collina di Brindisi

კოლლინა დი ბრინდიზი

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Colline di Romagna

კოლლინე დიღომანია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Colline Salernitane

კოლლინე სალერნიტანე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Colline Teatine

კოლლინე ტეატინე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Dauno

დაუნო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Garda

გარდა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Laghi Lombardi

ლაგი ლომბარდი

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Pretuziano delle Colline Teramane

პრეტუციანო დელლე კოლლინე ტერამანე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Riviera Ligure

რივიერა ლიგურე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Sabina

საბინა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Sardegna

სარდენია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Tergeste

ტერჯესტე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Terra di Bari

ტერრა დი ბარი

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Terra d'Otranto

ტერრა დ’ოტრანტო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Terre di Siena

ტერრე დი სიენა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Terre Tarentine

ტერრე ტარენტინე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Toscano

ტოსკანო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Tuscia

ტუშია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Umbria

უმბრია

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Val di Mazara

ვალ დი მაძარა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Valdemone

ვალდემონე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Valle del Belice

ვალლე დელ ბელიჩე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Valli Trapanesi

ვალლი ტრაპანეზი

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Veneto Valpolicella, Veneto Euganei e Berici, Veneto del Grappa

ვენეტოვალპოლიჩელლა, ვენეტო ეუგანეი ე ბერიჩი, ვენეტო დელ გრაპპა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

IT

Arancia del Gargano

არანჩა დელ გარგანო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Arancia Rossa di Sicilia

არანჩა როსსა დი სიჩილია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Asparago Bianco di Bassano

ასპარაგო ბიანკო დი ბასსანო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Asparago bianco di Cimadolmo

ასპარაგო ბიანკო დი ჩიმადოლმო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Asparago verde di Altedo

ასპარაგო ვერდე დი ალტედო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Basilico Genovese

ბაზილიკოჯენოვეზე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Cappero di Pantelleria

კაპპერო დიპენტელლერია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Carciofo di Paestum

კარჩოფო დი პაესტუმ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Carciofo Romanesco del Lazio

კარჩოფო რომანესკო დელ ლაციო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Carota dell'Altopiano del Fucino

კაროტა დელლ’ალტოპიანო ფუჩინო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Castagna Cuneo

კასტანია კუნეო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Castagna del Monte Amiata

კასტანია დელ მონტე ამიატა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Castagna di Montella

კასტანია დი მონტელლა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Castagna di Vallerano

კასტანია დი ვალლერანო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Ciliegia di Marostica

ჩილიეჯა დი მაროსტიკა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Cipolla Rossa di Tropea Calabria

ჩიპოლლა როსსა დი ტროპეა კალაბრია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Cipollotto Nocerino

ჩიპოლოტტო ნოჩერინო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Clementine del Golfo di Taranto

კლემენტინედელ გოლფო დი ტარანტო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Clementine di Calabria

კლემენტინედი კალაბრია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Fagiolo di Lamon della Vallata Bellunese

ფაჯოლო დი ლამონ დელლა ვალლატა ბელუნეზე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Fagiolo di Sarconi

ფაჯოლო დისარკონი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Fagiolo di Sorana

ფაჯოლო დისორანა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Farina di Neccio della Garfagnana

ფარინა დინეჩო დელლა გარფანიანა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Farro della Garfagnana

ფარრო დელლა გარფანიანა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Fico Bianco del Cilento

ფიკო ბიანკო დელ ჩილენტო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Ficodindia dell'Etna

ფიკოდინდია დელლ’ეტნა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Fungo di Borgotaro

ფუნგო დი ბორგოტარო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Kiwi Latina

კივი ლატინა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

La Bella della Daunia

ლა ბელლა დელლა დაუნია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Lenticchia di Castelluccio di Norcia

ლენტიკიადი კასტელუჩჩიო დი ნორჩია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Limone Costa d'Amalfi

ლიმონე კოსტა დ’ამალფი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Limone di Sorrento

ლიმონე დისორრენტო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Limone Femminello del Gargano

ლიმონე ფემმინელლოდელ გარგანო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Marrone del Mugello

მარრონე დელ მუჯელლო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Marrone di Castel del Rio

მარრონე დი კასტელ დელ რიო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Marrone di Roccadaspide

მარრონე დი როკკადასპიდე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Marrone di San Zeno

მარრონე დი სან ძენო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Mela Alto Adige; Südtiroler Apfel

მელა ალტო ადიჯე; სუდტიროლერ აპფელ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Mela Val di Non

მელა ვალ დი ნონ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Melannurca Campana

მელანურკა კამპანა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Nocciola del Piemonte; Nocciola Piemonte

ნოჩიოლა დელ პიემონტე; ნოჩიოლა პიემონტე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Nocciola di Giffoni

ნოჩიოლა დი ჯიფფონი

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Nocellara del Belice

ნოჩელლარა დელ ბელიჩე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Oliva Ascolana del Piceno

ოლივე ასკოლანა დელ პიჩენო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Peperone di Senise

პეპერონე დი სენიზე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Pera dell'Emilia Romagna

პერა დელლ’ემილია რომანია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Pera mantovana

პერა მანტოვანა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Pesca e nettarina di Romagna

პესკა ე ნეტტარინა დი რომანია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Pomodoro di Pachino

პომოდოროდი პაკინო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Pomodoro S. Marzano dell'Agro Sarnese-Nocerino

პომოდოროს. მარცანო დელლ’აგრო სარნეზე- ნოჩერინო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Radicchio di Chioggia

რადიკკიო დიკიოჯა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Radicchio di Verona

რადიკკიო დი ვერონა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Radicchio Rosso di Treviso

რადიკკიო როსსო დი ტრევიზო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Radicchio Variegato di Castelfranco

რადიკკიო ვარიეგატო დი კასტელფრანკო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Riso di Baraggia Biellese e Vercellese

რიზო დი ბარაჯჯია ბიელლეზეე ვერჩელლეზე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Riso Nano Vialone Veronese

რიზო ნანო ვიალონე ვერონეზე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Scalogno di Romagna

სკალონიოდი რომანია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Uva da tavola di Canicattì

უვა და ტავოლა დი კანიკატტი’

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Uva da tavola di Mazzarrone

უვა და ტავოლა დი მაცარონე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

IT

Acciughe Sotto Sale del Mar Ligure

აჩუგე სოტტო სალე დელ მარ ლიგურე

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

IT

Tinca Gobba Dorata del Pianalto di Poirino

ტინკა გობბა დორატა დელ პიანალტო დი პოირინო

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

IT

Zafferano di Sardegna

ძაფერანო დისარდენია

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

IT

Aceto Balsamico di Modena

აჩეტო ბალზამიკო დი მოდენა

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

IT

Aceto balsamico tradizionale di Modena

აჩეტო ბალზამიკო ტრადიციონალე დი მოდენა

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

IT

Aceto balsamico tradizionale di Reggio Emilia

აჩეტო ბალზამიკო ტრადი- ციონალე დი რეჯო ემილია

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

IT

Zafferano dell'Aquila

ძაფფერანო დელლ’აკუილა

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

IT

Zafferano di San Gimignano

ძაფფერანო დი სან ჟიმინიანო

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

IT

Coppia Ferrarese

კოპპიაფერრარეზე

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

IT

Pagnotta del Dittaino

პანიოტტა დელ დიტტანო

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

IT

Pane casareccio di Genzano

პანე კაზარეჩჩიო დი ჯენცანო

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

IT

Pane di Altamura

პანე დი ალტამურა

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

IT

Pane di Matera

პანე დი მატერა

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

IT

Bergamotto di Reggio Calabria - Olio essenziale

ბერგამოტტო დი რეჯიო კალაბრია – ოლიო ესენციალე

Eterična olja

LU

Viande de porc, marque nationale grand-duché de Luxembourg

ვიანდ დე პორ მარკ ნასი- ონალ დიუ გრან-დიუშე დე ლიუქსამბურ

Sveže meso (in drobovina)

LU

Salaisons fumées, marque nationale grand-duché de Luxembourg

სალეზონ ფიუმე, მარკ ნასიონალ დიუ გრან-დიუშ დე ლიუქსამბურ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

LU

Miel - Marque nationale du Grand-Duché de Luxembourg

მიელ-მარკნასიონალდიუ გრან-დიუშედე ლიუქსამ- ბურ

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

LU

Beurre rose - Marque Nationale du Grand-Duché de Luxembourg

ბერ როზ –მარკ ნასი- ონალ დიუ გრანდ-დიუშე დე ლიუქსამბურ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

NL

Boeren-Leidse met sleutels

ბურენ-ლეიდსე მეტ სლეიტელს

Siri

NL

Kanterkaas; Kanternagelkaas; Kanterkomijnekaas

კანტერკას; კანტერმახელ- კას; კანტერკომეინეკას;

Siri

NL

Noord-Hollandse Edammer

ნორდ-ჰოლანდს ედამერ

Siri

NL

Noord-Hollandse Gouda

ნორდ-ჰოლანდს ხაუდა

Siri

NL

Opperdoezer Ronde

ოპერდუზერ რონდე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

NL

Westlandse druif

ვესტლანდსე დრეიფ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PL

Bryndza Podhalańska

ბრინდჟა პოდჰალანსკა

Siri

PL

Oscypek

ოსციპეკ

Siri

PL

Wielkopolski ser smażony

ველკოპოლსკი სერ სმაჟონი

Siri

PL

Miód wrzosowy z Borów Dolnośląskich

მიუდ ვჟოსოვი ზ ბორუვ დოლნოშლონსკის

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PL

Andruty kaliskie

ანდრუტი კალასკიე

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

PL

Rogal świętomarciński

როგალ შვენტომარჩინსკი

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

PT

Borrego da Beira

ბორეგო დე ბეირა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Borrego de Montemor-o-Novo

ბორეგო დე მონტემორ-ო-ნოვო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Borrego do Baixo Alentejo

ბორეგო დო ბაიშო ალენტეჟო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Borrego do Nordeste Alentejano

ბორეგო დო ბაიშო ალენტეჟო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Borrego Serra da Estrela

ბორეგო სერა დე ესტრელა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Borrego Terrincho

ბორეგო ტერინკო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Cabrito da Beira

კაბრიტო და ბეირა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Cabrito da Gralheira

კაბრიტო და გრალიეირა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Cabrito das Terras Altas do Minho

კაბრიტო დას ტერას ალტას დო მინო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Cabrito de Barroso

კაბრიტო დე ბაროზო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Cabrito Transmontano

კაბრიტო ტრანსმონტანო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carnalentejana

კარნალენტეჟანა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne Arouquesa

კარნე აროუკეზა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne Barrosã

კარნე ბაროზენ

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne Cachena da Peneda

კარნე კაკენა და პენედა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne da Charneca

კარნე და კარნეკა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne de Bísaro Transmonano; Carne de Porco Transmontano

კარნე დე ბიზარო ტრანსმონანო; კარნე დე პორკო ტრანსმონტანო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne de Bovino Cruzado dos Lameiros do Barroso

კარნე დე ბუვინო კრუზადო დოს ლამეიროს დო ბაროზო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne de Porco Alentejano

კარნე დე პორკო ალენტეჟანო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne dos Açores

კარნე დოს ასორეს

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne Marinhoa

კარნე მარინიოა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne Maronesa

კარნე მარონეზა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne Mertolenga

კარნე მერტოლენგა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Carne Mirandesa

კარნე მირანდეზა

Sveže meso (in drobovina)

PT

Cordeiro Bragançano

კორდიერო ბრაგანსანო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Cordeiro de Barroso; Anho de Barroso; Cordeiro de leite de Barroso

კოდეირო დე ბაროზო; ანიო დე ბაროზო; კორდეიროდე ლეიტე დე ბაროზო

Sveže meso (in drobovina)

PT

Vitela de Lafões

ვიტელა დე ლაფონშ

Sveže meso (in drobovina)

PT

Alheira de Barroso-Montalegre

ალიეირა დე ბაროზო-მონტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Alheira de Vinhais

ალეირა დევინიას

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Butelo de Vinhais; Bucho de Vinhais; Chouriço de Ossos de Vinhais

ბუტელო დე ვინიას; ბუკო დე ვინიას; კორისო დე ოსოს დე ვინიას

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Cacholeira Branca de Portalegre

კაკოლეირა ბრანკა დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriça de carne de Barroso-Montalegre

კორისა დე კარნე დე ბაროზო-მონტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriça de Carne de Vinhais; Linguiça de Vinhais

კოურისა დე კარნე დე ვინიაის; ლინგუისა დე ვინიაის

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriça doce de Vinhais

კორისა დოსე დე ვინიას

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriço azedo de Vinhais; Azedo de Vinhais; Chouriço de Pão de Vinhais

კორისო აზედო დე ვინიას; აზედო დე ვინიას; კორისო დე პაო დე ვინიას

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriço de Abóbora de Barroso-Montalegre

კორისო დეაბობორა დე ბაროზო-მონტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriço de Carne de Estremoz e Borba

კოურისო დე კარნე დე ესტრემოზ ე ბორბა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriço de Portalegre

კოურისო დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriço grosso de Estremoz e Borba

კორისო გროსო დე ესტრემოზ ე ბორბა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Chouriço Mouro de Portalegre

კოურისო მორო დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Farinheira de Estremoz e Borba

ფარინეირადე ესტრემოზ ე ბორბა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Farinheira de Portalegre

ფარინეირადე პორტა- ლეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Linguiça de Portalegre

ლინგუისა დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Linguíça do Baixo Alentejo; Chouriço de carne do Baixo Alentejo

ლინგუიჩა დო ბაიშო ალენტეჟო; კურისო დე კარნე დო ბაიშო ალენტეჟო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Lombo Branco de Portalegre

ლომბო ბრანკო დე პორტა- ლეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Lombo Enguitado de Portalegre

ლომბო ენგუიტადო დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Morcela de Assar de Portalegre

მორსელა დე ასარ დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Morcela de Cozer de Portalegre

მორსელა დეკოზერ დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Morcela de Estremoz e Borba

მორსელა დე ესტრემოზ ე ბორბა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Paia de Estremoz e Borba

პაია დე ესტრემოზ ე ბორბა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Paia de Lombo de Estremoz e Borba

პაია დელომბო დე ესტრემოზ ე ბორბა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Paia de Toucinho de Estremoz e Borba

პაია დე ტოუსინო დე ესტრემოზ ე ბორბა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Painho de Portalegre

პაინო დე პორტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Paio de Beja

პაიო დე ბეჟა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Presunto de Barrancos

პრესუნტო დე ბარანკოს

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Presunto de Barroso

პრეზუნტოდე ბაროზო

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Presunto de Camp Maior e Elvas; Paleta de Campo Maior e Elvas

პრეზუნტოდე კამპ მაიორ ე ელვას; პალეტა დე კამპუ მაიორ ე ელვას

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Presunto de Santana da Serra; Paleta de Santana da Serra

პრეზუნტოდე სანტანადა სერა; პალეტა დე სანტანა და სერა

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Presunto de Vinhais / Presunto Bísaro de Vinhais

პრეზუნტოდე ვინიას/ პრეზუნტო ბიზარო დე ვინიას

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Presunto do Alentejo; Paleta do Alentejo

პრეზუნტოდუ ალენტეჟუ; პალეტა დუალენტეჟუ

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Salpicão de Barroso-Montalegre

სალპიკან დე ბაროზო-მონტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Salpicão de Vinhais

სალპიკონ დე ვინიაის

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Sangueira de Barroso-Montalegre

შანგუეირადე ბაროზო-მონტალეგრე

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

PT

Queijo de Azeitão

კეიჟო დეაზეიტენ

Siri

PT

Queijo de cabra Transmontano

კეიჟო დე კაბრა ტრანსმონტანო

Siri

PT

Queijo de Nisa

კეიჟო დე ნიზა

Siri

PT

Queijo do Pico

კეიჟო დო პიკო

Siri

PT

Queijo mestiço de Tolosa

კეიჟო მესტიკო დე ტოლოზა

Siri

PT

Queijo Rabaçal

კეიჟო რაბასალ

Siri

PT

Queijo S. Jorge

კეიჟო ს. ჟორჟე

Siri

PT

Queijo Serpa

კეიჟო სერპა

Siri

PT

Queijo Serra da Estrela

კეიჟო სერა და ესტრელა

Siri

PT

Queijo Terrincho

კეიჟო ტერინკო

Siri

PT

Queijos da Beira Baixa (Queijo de Castelo Branco, Queijo Amarelo da Beira Baixa, Queijo Picante da Beira Baixa)

კეიჟოს დე ბეირა ბაიშა (კეიჟო დე კასტელო ბრანკო, კეიჟო ამარელო და ბეირა ბაიშა, კეიჟო პიკანტე და ბეირა ბაიშა)

Siri

PT

Azeite do Alentejo Interior

აზეიტე დოალენტეჟო ინტერიორ

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

PT

Mel da Serra da Lousã

მელ და სერა და ლოუზენ

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel da Serra de Monchique

მელ და სერა დე მონკიკე

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel da Terra Quente

მელ და ტერა კუენტე

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel das Terras Altas do Minho

მელ დას ტერას ალტას დო მინო

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel de Barroso

მელ დე ბაროზო

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel do Alentejo

მელ დო ალენტეჟო

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel do Parque de Montezinho

მელ დო პარკე დე მონტე- ზინიო

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel do Ribatejo Norte (Serra d'Aire, Albufeira de Castelo de Bode, Bairro, Alto Nabão

მელ დო რიბატეჟო ნორტე (სერა დ’აირე, ალბუფეირა დე კასტელო დე ბოდე, ბაირო, ალტო ნაბენო

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Mel dos Açores

მელ დოს ასორეს

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Requeijão Serra da Estrela

რეკეიჟენსერა და ესტრელა

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

PT

Azeite de Moura

აზეიტე დე მორა

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

PT

Azeite de Trás-os-Montes

აზეიტე დეტრას-ოს- მონტეს

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

PT

Azeites da Beira Interior (Azeite da Beira Alta, Azeite da Beira Baixa)

აზეიტეს დაბეირა ინტერიორ (აზეიტე და ბეირა ალტა, აზეიტე და ბეირა ბაიშა)

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

PT

Azeites do Norte Alentejano

აზეიტეს დო ნორტე ალენტეჟანო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

PT

Azeites do Ribatejo

აზეიტეს დო რიბატეჟო

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

PT

Queijo de Évora

კეიჟო დე ევორა

Siri

PT

Ameixa d'Elvas

ამეიშა დ’ელვას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Amêndoa Douro

ამენდოა დოურო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Ananás dos Açores/São Miguel

ანანას დოს ასორეს/სან მიგუელ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Anona da Madeira

ანონა და Mადეირა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Arroz Carolino Lezírias Ribatejanas

აროზ კაროლინო ლეზირიას რიბატეჟანას

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Azeitona de conserva Negrinha de Freixo

აზეიტონა დე კონსერვა ნეგრინა დეფრეიშო

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior

ასეიტონასდე კონსერვა დე ელვას ე კამპო მაიორ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Batata de Trás-os-montes

ბატატა დეტრას-ოს- მონტეს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Castanha da Terra Fria

კასტანია დე ტერა ფრია

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Castanha de Padrela

კასტანია დე პადრელა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Castanha dos Soutos da Lapa

კასტანა დოს სოუტოს დე ლაპა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Castanha Marvão-Portalegre

კასტანია მარვეონ-პორტალეგრე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Cereja da Cova da Beira

ჩერეჯა და ჩოვა და Bეირა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Cereja de São Julião-Portalegre

სერეჟა დე სან ჟულიენო-პორტალეგრე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Citrinos do Algarve

ჩიტრინოს დო ალგარვე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Maçã Bravo de Esmolfe

მასან ბრავო დე ესმოლფე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Maçã da Beira Alta

მასან და ბეირა ალტა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Maçã da Cova da Beira

მასან და კოვა და ბეირა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Maçã de Alcobaça

მასან დე ალკობასა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Maçã de Portalegre

მასან დე პორტალეგრე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Maracujá dos Açores/S. Miguel

მარაკუჟა დოს ასორეს/ს.მიგუელ

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Pêra Rocha do Oeste

პერა როკადო ოესტე

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Pêssego da Cova da Beira

პესეგო და კოვა და ბეირა

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

PT

Ovos moles de Aveiro

ოვუშ მოლეს დე ავეირუ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

SE

Svecia

შვეცია

Siri

SE

Skånsk spettkaka

სქონსქ სფეთთქაქა

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

SI

Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre

ექსტრა დევიშკო ოლჩნო ოლე სლოვენსკტრლსტრე

Olja in masti (maslo, margarina, olje itd.)

SK

Slovenská bryndza

სლოვენსკაბრინდზა

Siri

SK

Slovenská parenica

სლოვენსკაპარენიცა

Siri

SK

Slovenský oštiepok

სლოვენსკი ოშტიეპოკ

Siri

SK

Skalický trdelník

სკალიკი ტრელნიკ

Kruh, fino pecivo, slaščice in drugi pekovski izdelki

UK

Isle of Man Manx Loaghtan Lamb

აისლ ოფმენ მანქს ლოუთან ლამბ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Orkney beef

ორკნი ბიფ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Orkney lamb

ორკნი ლამბ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Scotch Beef

სკოჩ ბიფ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Scotch Lamb

სკოჩ ლამბ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Shetland Lamb

შეტლანდ ლამბ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Welsh Beef

უელშ ბიფ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Welsh lamb

უელშლამბ

Sveže meso (in drobovina)

UK

Beacon Fell traditional Lancashire cheese

ბეკონ ფელ ტრადიშენალ ლანკაშირ ჩიზ

Siri

UK

Bonchester cheese

ბონჩესტერ ჩიზ

Siri

UK

Buxton blue

ბაქსტონ ბლიუ

Siri

UK

Dorset Blue Cheese

დორსეტ ბლიუ ჩიზ

Siri

UK

Dovedale cheese

დოვედეილ ჩიზ

Siri

UK

Exmoor Blue Cheese

ექსმურ ბლიუ ჩიზ

Siri

UK

Single Gloucester

სინგლ გლუსტერ

Siri

UK

Staffordshire Cheese

სტაფორდშირ ჩიზ

Siri

UK

Swaledale cheese; Swaledale ewes' cheese

სუელდეილ ჩიზ; სუელდეილ უეს’ ჩიზ

Siri

UK

Teviotdale Cheese

ტევაიოტდეილ ჩიზ

Siri

UK

West Country farmhouse Cheddar cheese

უესტ კანტრიფერმჰაუზ ჩედარ ჩიზ

Siri

UK

White Stilton cheese; Blue Stilton cheese

უაიტ სტიტონ ჩიზ; ბლიუ სტიტონ ჩიზ

Siri

UK

Melton Mowbray Pork Pie

მელტონ მოუბრეი პორკ პაი

Mesni proizvodi (kuhani, soljeni, dimljeni itd.)

UK

Cornish Clotted Cream

კორნიშ კლოტიდ ქრიმ

Drugi proizvodi živalskega izvora (jajca, med, različni mlečni proizvodi razen masla itd.)

UK

Jersey Royal potatoes

ჯერსიროიალ პიტეიტოს

Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

UK

Arbroath Smokies

არბროუთ სმოუკიზ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

UK

Scottish Farmed Salmon

სკოტიშ ფარმდ სალმონ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

UK

Whitstable oysters

უაიტსტეიბლ ოისტერზ

Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

UK

Gloucestershire cider/perry

გლუსტერშირი სიდრ/პერი

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

UK

Herefordshire cider/perry

ჰერფორდშირ სიდრ/პერი

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

UK

Worcestershire cider/perry

უორსტერშირი სიდრ/პერი

Ostali proizvodi iz Priloge I k Pogodbi (začimbe itd.)

UK

Kentish ale and Kentish strong ale

კენტიშ ეილ ანდ კენტიშ სტრონგ ეილ

Piva

UK

Rutland Bitter

რუტლანდ ბიტერ

Piva

Kmetijski proizvodi in živila Gruzije, ki se zaščitijo v Evropski uniji, razen vin, žganih pijač in aromatiziranih vin

[...]

PRILOGA XVII-D

GEOGRAFSKE OZNAČBE PROIZVODOV IZ ČLENA 170(3) IN (4)

DEL A

Vina Evropske unije, ki se zaščitijo v Gruziji

Seznam vin z zaščiteno označbo porekla

| Država članica Evropske unije | Ime, ki se zaščiti | Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi |
| --- | --- | --- |
| BE | Côtes de Sambre et Meuse | კოტ დე სამბრ ე მეზ |
| BE | Hagelandse wijn | ჰაგელანდსე ვინ |
| BE | Haspengouwse Wijn | ჰასპენგუვსე ვინ |
| BE | Heuvellandse Wijn | ჰეველანდსე ვინ |
| BE | Vlaamse mousserende kwaliteitswijn | ვლამსე მოუსერენდე კვალიტისვინ |
| BE | Cremant de Wallonie | კრემან დე ვალონი |
| BE | Vin mousseux de qualite de Wallonie | ვენ მუზო დე კალი დე ვალონი |
| BG | Асеновград, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Asenovgrad | ასენოვგრად, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ასენოვგრად |
| BG | Брестник, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Brestnik | ბრესტნიკ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ბრესტნიკ |
| BG | Варна, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Varna | ვარნა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვარნა |
| BG | Велики Преслав, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Veliki Preslav | ველიკი პრესლავ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ველიკი პრესლავ |
| BG | Видин, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Vidin | ვიდინ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ვიდინ |
| BG | Враца, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Vratsa | ვრაცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვრაცა |
| BG | Върбица, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Varbitsa | ვარბიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვარბიცა |
| BG | Долината на Струма, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Struma valley | დოლინატა ნა სტრუმა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სტრუმა ველი |
| BG | Драгоево, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Dragoevo | დრაგოევო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: დრაგოევო |
| BG | Евксиноград, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Evksinograd | ევკსინოგრად, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ევკსინოგრად |
| BG | Ивайловград, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Ivaylovgrad | ივაილოვგრად, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ივაილოვგრად |
| BG | Карлово, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Karlovo | კარლოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: კარლოვო |
| BG | Карнобат, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Karnobat | კარბონატ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: კარბონატ |
| BG | Ловеч, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Lovech | ლოვეჩ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლოვეჩ |
| BG | Лозицa, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Lozitsa | ლოზიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლოზიცა |
| BG | Лом, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Lom | ლომ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ლომ |
| BG | Любимец, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Lyubimets | ლიუბიმეც, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ლიუბიმეც |
| BG | Лясковец, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Lyaskovets | ლიასკოვეც, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლიასკოვეც |
| BG | Мелник, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Melnik | მელნიკ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიო- ნის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: მელნიკ |
| BG | Монтана, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Montana | მონტანა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: მონტანა |
| BG | Нова Загора, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Nova Zagora | ნოვა ზაგორა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ნოვა ზაგორა |
| BG | Нови Пазар, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Novi Pazar | ნოვი Pპაზარ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ნოვი პაზარ |
| BG | Ново село, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Novo Selo | ნოვო სელო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ნოვო სელო |
| BG | Оряховица, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Oryahovitsa | ორიახოვიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ორიაჰოვიცა |
| BG | Павликени, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Pavlikeni | პავლიკენი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: პავლიკენი |
| BG | Пазарджик, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Pazardjik | პაზარჯიკ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: პაზარჯიკ |
| BG | Перущица, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Perushtitsa | პერუშჩიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი ე
  კვივალენტური ტერმინი: პერუშიცა |
| BG | Плевен, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Pleven | პლევენ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: პლევენ |
| BG | Пловдив, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Plovdiv | პლოვდივ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: პლოვდივ |
| BG | Поморие, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Pomorie | პომორიე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: პომორიე |
| BG | Русе, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Ruse | რუსე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: რუსე |
| BG | Сакар, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Sakar | საკარ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: საკარ |
| BG | Сандански, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Sandanski | სანდანსკი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: სანდანსკი |
| BG | Свищов, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Svishtov | სვიშჩოვ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სვიშტოვ |
| BG | Септември, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Septemvri | სეპტემვრი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სეპტემვრი |
| BG | Славянци, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Slavyantsi | სლავიანცი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრე- გიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სლავიანცი |
| BG | Сливен, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Sliven | სლივენ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: სლივენ |
| BG | Стамболово, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Stambolovo | სტამბოლოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბ- რეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სტამბოლოვო |
| BG | Стара Загора, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Stara Zagora | სტარა ზაგორა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სტარა ზაგორა |
| BG | Сунгурларе, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Sungurlare | სუნგურლარე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბ- რეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: სუნგურლარე |
| BG | Сухиндол, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Suhindol | სუხინდოლ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრე- გიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სუჰინდოლ |
| BG | Търговище, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Targovishte | ტარგოვიშჩე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტარგოვიშტე |
| BG | Хан Крум, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Han Krum | ჰან კრუმ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ჰან კრუმ |
| BG | Хасково, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Haskovo | ხასკოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიო- ნის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ჰასკოვო |
| BG | Хисаря, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Hisarya | ხისარია, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიო- ნის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ჰისარია |
| BG | Хърсово, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Harsovo | ხარსოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ჰარსოვო |
| BG | Черноморски район, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Black Sea Region | ჩერნომორსკი რაიონ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ბლექ სი რეჯიონ |
| BG | Черноморски район, ki mu lahko sledi Южно Черноморие
  Enakovreden izraz: Southern Black Sea Coast | ჩერნომორსკი რაიონ, შეიძლება მოსდევდეს იუჟნო ჩერნომორიე ეკვივალენტური ტერმინი: საუთერნ ბლექ სი ქოუსთ |
| BG | Шивачево, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Shivachevo | შივაჩევო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: შივაჩევო |
| BG | Шумен, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Shumen | შუმენ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: შუმენ |
| BG | Ямбол, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Yambol | იამბოლ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: იამბოლ |
| BG | Болярово Enakovreden izraz: Bolyarovo | ბოლიაროვო ეკვივალენტური ტერმინი: ბოლიაროვო |
| CZ | Čechy, ki mu lahko sledi Litoměřická | ჩეხი, შეიძლება მოსდევდეს ლიტომერჟიცკა |
| CZ | Čechy, ki mu lahko sledi Mělnická | ჩეხი, შეიძლება მოსდევდეს მელნიცკა |
| CZ | Morava, ki mu lahko sledi Mikulovská | მორავა, შეიძლება მოსდევდეს მიკულოვსკა |
| CZ | Morava, ki mu lahko sledi Slovácká | მორავა, შეიძლება მოსდევდეს სლოვაცკა |
| CZ | Morava, ki mu lahko sledi Velkopavlovická | მორავა, შეიძლება მოსდევდეს ველკოპავლოვიცკა |
| CZ | Morava, ki mu lahko sledi Znojemská | მორავა, შეიძლება მოსდევდეს ზნოჟემსკა |
| DE | Ahr, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | არ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Baden, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ბადენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Franken, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ფრანკენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Hessische Bergstraße, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ჰესიშე ბერგშტრასე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Mittelrhein, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | მიტელრაინ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Mosel-Saar-Ruwer, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Mosel | მოზელ-საარ-რუვერ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: მოზელ |
| DE | Nahe, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ნაე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Pfalz, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | პფალც, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Rheingau, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | რაინგაუ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Rheinhessen, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | რაინჰესენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Saale-Unstrut, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ზაალე-უნშრუტ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Sachsen, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ზაქსენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| DE | Württemberg, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ვიურტემბერგ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| EL | Αγχίαλος
  Enakovreden izraz: Anchialos | ანხიალოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: ანხიალოს |
| EL | Αμύνταιο
  Enakovreden izraz: Amynteo | ამინტეო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ამინტეო |
| EL | Αρχάνες
  Enakovreden izraz: Archanes | არხანეზ
  ეკვივალენტური ტერმინი: არჰანეს |
| EL | Γουμένισσα
  Enakovreden izraz: Goumenissa | ღუმენისა
  ეკვივალენტური ტერმინი: გუმენისა |
| EL | Δαφνές
  Enakovreden izraz: Dafnes | დაფნეზ
  ეკვივალენტური ტერმინი: დაფნეს |
| EL | Ζίτσα
  Enakovreden izraz: Zitsa | ზიცა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ზიცა |
| EL | Λήμνος
  Enakovreden izraz: Lemnos | ლიმნოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლემნოს |
| EL | Μαντινεία
  Enakovreden izraz: Mantinia | მანტინია
  ეკვივალენტური ტერმინი: მანტინია |
| EL | Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας
  Enakovreden izraz: Mavrodafne of Cephalonia | მავროდაფნი კეფალინიაზ ეკვივალენტური ტერმინი: მავროდაფნი ოფ კეფალონია ან კატლონიას მავროდაფნი |
| EL | Μαυροδάφνη Πατρών
  Enakovreden izraz: Mavrodaphne of Patras | მავროდაფნი პატრონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: მავროდაფნი ოფ პატრას ან პატრას მავროდაფნი |
| EL | Μεσενικόλα
  Enakovreden izraz: Messenikola | მესენიკოლა
  ეკვივალენტური ტერმინი: მესენიკოლა |
| EL | Μοσχάτος Κεφαλληνίας
  Enakovreden izraz: Cephalonia Muscatel | მოსხატოზ კეფალინიაზ
  ეკვივალენტური ტერმინი: კეფალონია მუსკატელ |
| EL | Μοσχάτος Λήμνου
  Enakovreden izraz: Lemnos Muscatel | მოსხატოზ ლიმნუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლემნოს მუსკატელ |
| EL | Μοσχάτος Πατρών
  Enakovreden izraz: Patras Muscatel | მოსხატოზ პატრონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: პატრას მუსკატელ |
| EL | Μοσχάτος Ρίου Πατρών
  Enakovreden izraz: Rio Patron Muscatel | მოსხატოზ რიუ პატრონ ეკვივალენტური ტერმინი: რიო პატრონ მუსკატელ |
| EL | Μοσχάτος Ρόδου
  Enakovreden izraz: Rhodes Muscatel | მოსხატოზ როდუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: როდეს მუსკატელ |
| EL | Νάουσα
  Enakovreden izraz: Naoussa | ნაუსა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ნაუსა |
| EL | Νεμέα
  Enakovreden izraz: Nemea | ნემეა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ნემეა |
| EL | Πάρος
  Enakovreden izraz: Paros | პაროს
  ეკვივალენტური ტერმინი: პაროს |
| EL | Πάτρα
  Enakovreden izraz: Patras | პატრა
  ეკვივალენტური ტერმინი: პატრას |
| EL | Πεζά
  Enakovreden izraz: Peza | პეზა
  ეკვივალენტური ტერმინი: პეზა |
| EL | Πλαγιές Μελίτωνα
  Enakovreden izraz: Cotes de Meliton | პლაღიეზ მელიტონა
  ეკვივალენტური ტერმინი: კოტ დე მელიტონ |
| EL | Ραψάνη
  Enakovreden izraz: Rapsani | რაფსანი
  ეკვივალენტური ტერმინი: რაფსანი |
| EL | Ρόδος
  Enakovreden izraz: Rhodes | როდოზ
  ეკვივალენტური ტერმინი: როდეს |
| EL | Ρομπόλα Κεφαλληνίας
  Enakovreden izraz: Robola of Cephalonia | რომპოლა კეფალინიაზ ეკვივალენტური ტერმინი: რობოლა ოფ კეფალონია ან კეფალონიას რობოლა |
| EL | Σάμος
  Enakovreden izraz: Samos | სამოზ
  ეკვივალენტური ტერმინი: სამოს |
| EL | Σαντορίνη
  Enakovreden izraz: Santorini | სანტორინი
  ეკვივალენტური ტერმინი: სანტორინი |
| EL | Σητεία
  Enakovreden izraz: Sitia | სიტია
  ეკვივალენტური ტერმინი: სიტია |
| ES | Abona | აბონა |
| ES | Alella | ალელია |
| ES | Alicante, ki mu lahko sledi Marina Alta | ალიკანტე, შეიძლება მოსდევდეს მარინა ალტა |
| ES | Almansa | ალმანსა |
| ES | Ampurdán-Costa Brava | ამპურდან-კოსტა ბრავა |
| ES | Arabako Txakolina
  Enakovreden izraz: Txakolí de Álava | არაბაკო ტსაკოლინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტსაკოლი დე ალავა |
| ES | Arlanza | არლანსა |
| ES | Arribes | არიბეს |
| ES | Bierzo | ბიერსო |
| ES | Binissalem | ბინისალემ |
| ES | Bizkaiko Txakolina
  Enakovreden izraz: Chacolí de Bizkaia | ბისკაიკო ტსაკოლინა ეკვივალენტური ტერმინი: ჩაკოლი დე ბისკაია |
| ES | Bullas | ბულიას |
| ES | Calatayud | კალატაიუდ |
| ES | Campo de Borja | კამპო დე ბორხა |
| ES | Cariñena | კარინენია |
| ES | Cataluña | კატალუნია |
| ES | Cava | კავა |
| ES | Chacolí de Bizkaia
  Enakovreden izraz: Bizkaiko Txakolina | ჩაკოლი დე ბისკაია
  ეკვივალენტური ტერმინი: ბისკაიკო ტსაკოლინა |
| ES | Chacolí de Getaria
  Enakovreden izraz: Getariako Txakolina | ჩაკოლი დე ხეტარია
  ეკვივალენტური ტერმინი: ხეტარიაკო ტსაკოლინა |
| ES | Cigales | სეგალეს |
| ES | Conca de Barberá | კონკა დე ბარბერა |
| ES | Condado de Huelva | კონდადო დე უელვა |
| ES | Costers del Segre, ki mu lahko sledi Artesa | კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს არტესა |
| ES | Costers del Segre, ki mu lahko sledi Les Garrigues | კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს ლე გარიგვეს |
| ES | Costers del Segre, ki mu lahko sledi Raimat | კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს რაიმატ |
| ES | Costers del Segre, ki mu lahko sledi Valls de Riu Corb | კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს ვალს დე რიუ კორბ |
| ES | Dehesa del Carrizal | დეესა დელ კარისალ |
| ES | Dominio de Valdepusa | დომინიო დე ვალდეპუსა |
| ES | El Hierro | ელ იერო |
| ES | Finca Élez | ფინკა ელეს |
| ES | Getariako Txakolina
  Enakovreden izraz: Chacolí de Getaria | ხეტარიაკო ტსაკოლინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ჩაკოლი დე ხეტარია |
| ES | Guijoso | გიხოსო |
| ES | Jerez-Xérès-Sherry | ხერეს-სერეს-სერი |
| ES | Jumilla | ხუმილია |
| ES | La Mancha | ლა მანჩა |
| ES | La Palma, ki mu lahko sledi Fuencaliente | ლა პალმა, შეიძლება მოსდევდეს ფუენკალიენტე |
| ES | La Palma, ki mu lahko sledi Hoyo de Mazo | ლა პალმა, შეიძლება მოსდევდეს ოიო დე მასო |
| ES | La Palma, ki mu lahko sledi Norte de la Palma | ლა პალმა, შეიძლება მოსდევდეს ნორტე დე ლა პალმა |
| ES | Lanzarote | ლანსაროტე |
| ES | Málaga | მალაგა |
| ES | Manchuela | მანჩუელა |
| ES | Manzanilla Sanlúcar de Barrameda | მანსანილია სანლუკარ დე ბარამედა |
| ES | Méntrida | მენტრიდა |
| ES | Mondéjar | მონდეხარ |
| ES | Monterrei, ki mu lahko sledi Ladera de Monterrei | მონტერეი, შეიძლება მოსდევდეს ლადერა დე მონტერეი |
| ES | Monterrei, ki mu lahko sledi Val de Monterrei | მონტერეი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე მონტერეი |
| ES | Montilla-Moriles | მონტილია-მორილეს |
| ES | Montsant | მონტსანტ |
| ES | Navarra, ki mu lahko sledi Baja Montaña | ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს ბახა მონტანია |
| ES | Navarra, ki mu lahko sledi Ribera Alta | ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ალტა |
| ES | Navarra, ki mu lahko sledi Ribera Baja | ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ბახა |
| ES | Navarra, ki mu lahko sledi Tierra Estella | ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს ტიერა ესტელია |
| ES | Navarra, ki mu lahko sledi Valdizarbe | ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს ვალდისარბე |
| ES | Pago de Arínzano
  Enakovreden izraz: Vino de pago de Arinzano | პაგო დე არინსანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დე პაგო დე არინსანო |
| ES | Penedés | პენედეს |
| ES | Pla de Bages | პლა დე ბახეს |
| ES | Pla i Llevant | პლა ი ლევანტ |
| ES | Priorat | პრიორატ |
| ES | Rías Baixas, ki mu lahko sledi Condado do Tea | რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს კონდადო დო ტეა |
| ES | Rías Baixas, ki mu lahko sledi O Rosal | რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს ო როსალ |
| ES | Rías Baixas, ki mu lahko sledi Ribeira do Ulla | რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს რიბეირა დო ულია |
| ES | Rías Baixas, ki mu lahko sledi Soutomaior | რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს სოტომაიორ |
| ES | Rías Baixas, ki mu lahko sledi Val do Salnés | რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დო სალნე |
| ES | Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Amandi | რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს ამანდი |
| ES | Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Chantada | რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს ჩანტადა |
| ES | Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Quiroga-Bibei | რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს კიროგა-ბიბეი |
| ES | Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Ribeiras do Miño | რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს რიბეირას დო მინიო |
| ES | Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Ribeiras do Sil | რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს რიბეირას დო სილ |
| ES | Ribeiro | რიბეირო |
| ES | Ribera del Duero | რიბერა დელ დუერო |
| ES | Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Cañamero | რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს განიამერო |
| ES | Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Matanegra | რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს მატანეგრა |
| ES | Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Montánchez | რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს მონტანჩეს |
| ES | Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Ribera Alta | რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ალტა |
| ES | Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Ribera Baja | რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ბახა |
| ES | Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Tierra de Barros | რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს ტიერა დე ბაროს |
| ES | Ribera del Júcar | რიბერა დელ ხუკარ |
| ES | Rioja, ki mu lahko sledi Rioja Alavesa | რიოხა, შეიძლება მოსდევდეს რიოხა ალავესა |
| ES | Rioja, ki mu lahko sledi Rioja Alta | რიოხა, შეიძლება მოსდევდეს რიოხა ალტა |
| ES | Rioja, ki mu lahko sledi Rioja Baja | რიოხა, შეიძლება მოსდევდეს რიოხა ბახა |
| ES | Rueda | რუედა |
| ES | Sierras de Málaga, ki mu lahko sledi Serranía de Ronda | სიერას დე მალაგა, შეიძლება მოსდევდეს სერანია დე რონდა |
| ES | Somontano | სომონტანო |
| ES | Tacoronte-Acentejo, ki mu lahko sledi Anaga | ტაროკონტე-ასენტეხო, შეიძლება მოსდევდეს ანაგა |
| ES | Tarragona | ტარაგონა |
| ES | Terra Alta | ტერა ალტა |
| ES | Tierra de León | ტიერა დე ლეონ |
| ES | Tierra del Vino de Zamora | ტიერა დელ ვინო დე სამორა |
| ES | Toro | ტორო |
| ES | Txakolí de Álava
  Enakovreden izraz: Arabako Txakolina | ტსაკოლი დე ალავა
  ეკვივალენტური ტერმინი: არაბაკო ტსაკოლინია |
| ES | Uclés | უკლეს |
| ES | Utiel-Requena | უტიელ-რეკენია |
| ES | Valdeorras | ვალდეორას |
| ES | Valdepeñas | ვალდეპენიას |
| ES | Valencia, ki mu lahko sledi Alto Turia | ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს ალტო ტურია |
| ES | Valencia, ki mu lahko sledi Clariano | ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს კლარიანო |
| ES | Valencia, ki mu lahko sledi Moscatel de Valencia | ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს მოსკატელ დე ვალენსია |
| ES | Valencia, ki mu lahko sledi Valentino | ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს ვალენტინიო |
| ES | Valle de Güímar | ვალიე დე გვიმარ |
| ES | Valle de la Orotava | ვალიე დე ლა ოროტავა |
| ES | Valles de Benavente | ვალიეს დე ბენავენტე |
| ES | Vino de Calidad de Valtiendas | ვინო დე კალიდად დე ვალტიენდას |
| ES | Vinos de Madrid, ki mu lahko sledi Arganda | ვინოს დე მადრიდ, შეიძლება მოსდევდეს არგანდა |
| ES | Vinos de Madrid, ki mu lahko sledi Navalcarnero | ვინოს დე მადრიდ, შეიძლება მოსდევდეს ნავალკარნერო |
| ES | Vinos de Madrid, ki mu lahko sledi San Martín de Valdeiglesias | ვინოს დე მადრიდ, შეიძლება მოსდევდეს სან მარტინ დე ვალდეიგლესიას |
| ES | Ycoden-Daute-Isora | იკოდენ-დოტ-ისორა |
| ES | Yecla | იეკლა |
| FR | Ajaccio | აჟასიო |
| FR | Aloxe-Corton | ალოქს-კორტონ |
| FR | Alsace, ki mu lahko sledi ime sorte vinske trte in/ali ime manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Vin d'Alsace | ალზას, შეიძლება მოსდევდეს სხვადასხვა ღვინისდა/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ვენ დ’ალზას |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Altenberg de Bergbieten | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ალტენბერგ დე ბერგბიტენ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Altenberg de Bergheim | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ალტენბერგ დე ბერგჰაიმ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Altenberg de Wolxheim | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ალტენბერგ დე ვოლქსჰაიმ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Brand | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ბრენდ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Bruderthal | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ბრიუდერტალ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Eichberg | ალზას გრან კრიუ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Engelberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ენგელბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Florimont | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფლორიმონ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Frankstein | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფრანკშტაინ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Froehn | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფრენ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Furstentum | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფურსტენტუმ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Geisberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს გაისბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Gloeckelberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს გლეკელბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Goldert | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს გოლდერტ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Hatschbourg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ჰატშბურგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Hengst | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ჰენგსტ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kanzlerberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კანცლერბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kastelberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კასტელბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kessler | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კესლერ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kirchberg de Barr | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კირხბერგ დე ბარ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kirchberg de Ribeauvillé | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კირხბერგ დე რიბოვილე |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kitterlé | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კიტერლე |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Mambourg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მამბურგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Mandelberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მანდელბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Marckrain | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მარკრაინ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Moenchberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მენხბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Muenchberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მუენხბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Ollwiller | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ოლვილერ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Osterberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ოსტერბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Pfersigberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს პფესიგბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Pfingstberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს პფინგშტბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Praelatenberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს პრელატენბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Rangen | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს რანგენ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Saering | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სერინგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Schlossberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შლოსბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Schoenenbourg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შენენბურგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Sommerberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სომერბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Sonnenglanz | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სონენგლანც |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Spiegel | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შპიგელ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Sporen | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სპორენ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Steinen | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შტაინენ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Steingrubler | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შტაინგრუბლერ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Steinklotz | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შტაინკლოც |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Vorbourg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფორბურგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Wiebelsberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ვიბელსბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Wineck-Schlossberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ვინეკ-შლოსბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Winzenberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ვინცენბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Zinnkoepflé | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ცინკეპფლე |
| FR | Alsace Grand Cru, ki mu sledi Zotzenberg | ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ცოცენბერგ |
| FR | Alsace Grand Cru, pred katerim je Rosacker | ალზას გრან კრიუ, წინ უძღვის როზაკერ |
| FR | Anjou, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“, pred katerim je lahko „Rosé“ | ანჟუ, შეიძლება მოსდევდეს „ვალ დე ლუარ’, „მუ სო’ ან წინ უძღოდეს “როზე“ |
| FR | Anjou Coteaux de la Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire | ანჟუ კოტო დე ლა ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Anjou Villages, ki mu lahko sledi Val de Loire | ანჟუ ვილაჟ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Anjou-Villages Brissac, ki mu lahko sledi Val de Loire | ანჟუ – ვილაჟ ბრისაკ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Arbois, ki mu lahko sledi Pupillin, ki mu lahko sledi „mousseux“ | არბუა, შეიძლება მოსდევდეს „პუპიილენ“, „მუსო“. |
| FR | Auxey-Duresses, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | ოქსი-დიურეს, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ“, ან „კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Bandol
  Enakovreden izraz: Vin de Bandol | ბანდოლ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვენ დე ბანდოლ |
| FR | Banyuls, ki mu lahko sledi „Grand Cru“ in /ali „Rancio“ | ბანიულ, შეიძლება მოსდევდეს „გრან კრიუ“ და/ან „რანსიო“ |
| FR | Barsac | ბარსაკ |
| FR | Bâtard-Montrachet | ბეტარ-მონტრაშე |
| FR | Béarn, ki mu lahko sledi Bellocq | ბეარნ, შეიძლება მოსდევდეს ბელოკ |
| FR | Beaujolais, ki mu lahko sledi ime sorte vinske trte in/ali ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi „Villages“, ki mu lahko sledi „Supérieur“ | ბოჟოლე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი, ან „ვილაჟ’, ან‘სუპერიერ“ |
| FR | Beaune | ბონ |
| FR | Bellet
  Enakovreden izraz: Vin de Bellet | ბელე
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვენ დე ბელე |
| FR | Bergerac, ki mu lahko sledi „sec“ | ბერჟერაკ, შეიძლება მოსდევდეს „სეკ“ |
| FR | Bienvenues-Bâtard-Montrachet | ბიენვენუეს-ბატარ-მონტრაშე |
| FR | Blagny, ki mu lahko sledi Côte de Beaune / Côte de Beaune-Villages | ბლანი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბონ / კოტ დე ბონ-ვილაჟ |
| FR | Blanquette de Limoux | ბლანკეტ დე ლიმუ |
| FR | Blanquette méthode ancestrale | ბლანკეტ მეტოდ ანსესტრალ |
| FR | Blaye | ბლეი |
| FR | Bonnes-mares | ბონ მარ |
| FR | Bonnezeaux, ki mu lahko sledi Val de Loire | ბონეზო, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Bordeaux, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“, „Mousseux“ ali „supérieur“ | ბორდო, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე“, „როზე“, „მუსო“, „სუპერიერ“ |
| FR | Bordeaux Côtes de Francs | ბორდო კოტ დე ფრან |
| FR | Bordeaux Haut-Benauge | ბორდო ბენოჟ |
| FR | Bourg
  Enakovreden izraz: Côtes de Bourg / Bourgeais | ბურ
  ეკვივალენტური ტერმინი: კოტ დე ბურ / ბურჟე |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Chitry | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე“, „როზე“ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი „შიტრი“ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côte Chalonnaise | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, „როზე’ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი “კოტ შალონეზ“ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côte Saint-Jacques | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ სენ-ჟაკ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côtes d'Auxerre | ბურგონ შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი კოტ დ’ოქსერ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côtes du Couchois | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ დიუ კუშუა |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Coulanges-la-Vineuse | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კულანჟ-ლა-ვინეზ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Épineuil | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეპინეი |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Hautes Côtes de Beaune | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ დე ბონ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Hautes Côtes de Nuits | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’ “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ დე ნუი |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote La Chapelle Notre-Dame | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ლა შაპელ ნოტრ-დამ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Le Chapitre | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი ლე შაპიტრ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Montrecul / Montre-cul / En Montre-Cul | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი მონტრკიულ / მონტრ-კიულ / ან მონტრ-კიულ |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Vézelay | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ვეზელე |
| FR | Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“,„ordinaire“ ali „grand ordinaire“ | ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე“, „როზე“, „ორდინერ“ ან „გრან ორდინერ“ |
| FR | Bourgogne aligoté | ბურგონ ალიგოტე |
| FR | Bourgogne passe-tout-grains | ბურგონ პას-ტუ-გრენ |
| FR | Bourgueil | ბურგეი |
| FR | Bouzeron | ბუზრონ |
| FR | Brouilly | ბრუიი |
| FR | Bugey, ki mu lahko sledi Cerdon, pred katerim je lahko „Vins du“, „Mousseux du“, „Pétillant“ ali „Roussette du“ ali mu lahko sledi „Mousseux“ ali „Pétillant“, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ბუგე, შეიძლება მოსდევდეს სერდონ, წინ უძღოდეს „ვენ დიუ’, „მუსო დიუ’, „პეტიიან’, ან „რუსეტ დიუ“ ან მოსდევდეს “მუსო“ ან “პეტიიან“ .შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Buzet | ბუზე |
| FR | Cabardès | კაბარდე |
| FR | Cabernet d'Anjou, ki mu lahko sledi Val de Loire | კაბერნე დ’ანჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Cabernet de Saumur, ki mu lahko sledi Val de Loire | კაბერნე დე სომურ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Cadillac | კადილაკ |
| FR | Cahors | კაორ |
| FR | Cassis | კასის |
| FR | Cérons | სერონ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Beauroy, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბოროი ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Berdiot, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბერდიო ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Beugnons | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბენიონ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Butteaux, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბიუტო ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Chapelot, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს შაპელო ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Chatains, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს შატენ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Chaume de Talvat, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს შომ დე ტალვა |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Bréchain, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბრეშენ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Cuissy | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე კისი |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Fontenay, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ფონტენე ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Jouan, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ჟუან ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Léchet, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ლეშე ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Savant, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე სავან ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Vaubarousse, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ვობარუს ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Côte des Prés Girots, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე პრე ჟირო ან ‘პრემიე კრიუ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Forêts, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ფორე ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Fourchaume, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ფურშომ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi L'Homme mort, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლ’ომ მორ ან „პრემიერ კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Les Beauregards | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ბორ გარ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Les Épinottes, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ეპინოტ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Les Fourneaux, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ფურნო ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Les Lys, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ლი ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Mélinots, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მელინო ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Mont de Milieu, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მონ დე მილიე ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Montée de Tonnerre | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მონტე დე ტონერ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Montmains, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მონტმენ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Morein, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მორენ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Pied d'Aloup, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს პიე დ’ალუპ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Roncières, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს რონსიერ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Sécher, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს სეშე ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Troesmes, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ტრემ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vaillons, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ველონ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vau de Vey, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვო დე ვეი ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vau Ligneau, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვო ლინიო ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vaucoupin, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოკუპენ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vaugiraut, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოჟირო ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vaulorent, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოდევდეს ვოლორან ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vaupulent, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოპულან ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vaux-Ragons, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვო-რაგონ ან „პრემიე კრიუ“ |
| FR | Chablis, ki mu lahko sledi Vosgros, ki mu lahko sledi „premier cru“ | შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოსგრო ან პრემიე კრიუ’ |
| FR | Chablis | შაბლი |
| FR | Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Blanchot | შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ბლანშო |
| FR | Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Bougros | შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ბუგრო |
| FR | Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Grenouilles | შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს გრენუი |
| FR | Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Les Clos | შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო |
| FR | Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Preuses | შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს პრეზე |
| FR | Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Valmur | შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ვალმურ |
| FR | Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Vaudésir | შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ვოდეზირ |
| FR | Chambertin | შამბერტენ |
| FR | Chambertin-Clos-de-Bèze | შამბერტენ კლო დე ბეზ |
| FR | Chambolle-Musigny | შამბოლ მიუზინი |
| FR | Champagne | შამპან |
| FR | Chapelle-Chambertin | შაპელ-შამბერტენ |
| FR | Charlemagne | შარლემან |
| FR | Charmes-Chambertin | შარმ-შამბერტენ |
| FR | Chassagne-Montrachet, ki mu lahko sledi Côte de Beaune / Côtes de Beaune-Villages | შასან-მონტრაშე, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბონ / კოტ დე ბონ-ვილაჟ |
| FR | Château Grillet | შატო-გრიე |
| FR | Château-Chalon | შატო-შალონ |
| FR | Châteaumeillant | შატომეიან |
| FR | Châteauneuf-du-Pape | შატონეფ-დიუ-პაპ |
| FR | Châtillon-en-Diois | შატიონ ან-დიუა |
| FR | Chaume - Premier Cru des coteaux du Layon | შომ-პრემიე კრიუ დე კოტო დიუ ლეონ |
| FR | Chenas | შენა |
| FR | Chevalier-Montrachet | მონტრაშე |
| FR | Cheverny | შავერნი |
| FR | Chinon | შინო |
| FR | Chiroubles | შირუბლ |
| FR | Chorey-les-Beaune, ki mu lahko sledi Côte de Beaune / Côte de Beaune-Villages | შორი-ლე-ბონ, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბონ / კოტ დე ბონ-ვილაჟ |
| FR | Clairette de Bellegarde | კლერეტ დე ბელგარდ |
| FR | Clairette de Die | კლერეტ დე დი |
| FR | Clairette de Languedoc, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კლერეტ დე ლანგდოკ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Clos de la Roche | კლო დე ლა როშ |
| FR | Clos de Tart | კლო დე ტარ |
| FR | Clos de Vougeot | კლო დე ვუჟო |
| FR | Clos des Lambrays | კლო დე ლამბრე |
| FR | Clos Saint-Denis | კლო სენ-დენი |
| FR | Collioure | კოლიურ |
| FR | Condrieu | კონდრიე |
| FR | Corbières | კორბიერ |
| FR | Cornas | კორნა |
| FR | Corse, ki mu lahko sledi Calvi, pred katerim je lahko „Vin de“ | კორს, შეიძლება მოსდევდეს კალვი ან წინუძღოდეს „ვენ დე“ |
| FR | Corse, ki mu lahko sledi Coteaux du Cap Corse, pred katerim je lahko „Vin de“ | კორს, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დიუ კაპ კორს ან წინ უძღოდეს „ვენ დე“ |
| FR | Corse, ki mu lahko sledi Figari, pred katerim je lahko „Vin de“ | კორს, შეიძლება მოსდევდეს ფიგარი ან წინუძღოდეს „ვენ დე“ |
| FR | Corse, ki mu lahko sledi Porto-Vecchio, pred katerim je lahko „Vin de“ | კორს, შეიძლება მოსდევდეს პორტო-ვეკშიო ან წინუსწრებდეს „ვენ დე“ |
| FR | Corse, ki mu lahko sledi Sartène, pred katerim je lahko „Vin de“ | კორს, შეიძლება მოსდევდეს სარტენ ან წინუძღოდეს „ვენ დე“ |
| FR | Corse, pred katerim je lahko „Vin de“ | კორს, შეიძლება წინ უძღოდეს „ვენ დე“ |
| FR | Corton | კორტონ |
| FR | Corton-Charlemagne | კორტონ-შარლემან |
| FR | Costières de Nîmes | კოსტიერ დე ნიმ |
| FR | Côte de Beaune, pred katerim je ime manjše geografske enote | კოტ დე ბონ, შეიძლება წინ უძღოდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Côte de Beaune-Villages | კოტ დე ბონ-ვილაჟ |
| FR | Côte de Brouilly | კოტ დე ბრუი |
| FR | Côte de Nuits-villages | კოტ დე ნუი-ვილაჟ |
| FR | Côte roannaise | კოტ როანეზ |
| FR | Côte Rôtie | კოტ როტი |
| FR | Coteaux champenois, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კოტო შამპენუა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Coteaux d'Aix-en-Provence | კოტო დ’ექს-ან-პროვანს |
| FR | Coteaux d'Ancenis, ki mu sledi ime sorte vinske trte | შეიძლება მოსდევდეს ღვინისსახეობის სახელი |
| FR | Coteaux de Die | კოტო დე დი |
| FR | Coteaux de l'Aubance, ki mu lahko sledi Val de Loire | კოტო დე ლობანს, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Coteaux de Pierrevert | კოტო დე პიერვერ |
| FR | Coteaux de Saumur, ki mu lahko sledi Val de Loire | კოტო დე სომიურ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Coteaux du Giennois | კოტო დიუ ჟიენუა |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Cabrières | კოტო დიუ ლანგედოგ, შეიძლება მოსდევდეს კაბრიერ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Coteaux de la Méjanelle / La Méjanelle | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე ლა მეჟანელ / ლა მეჟანელ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Coteaux de Saint-Christol '/ Saint-Christol | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე სენ-კრისტოლ /სენ-კრისტოლ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Coteaux de Vérargues / Vérargues | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე ვერარგ / ვერარგ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Grès de Montpellier | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს გრე დე მონპელიე |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi La Clape | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს ლა კლაპ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Montpeyroux | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს მონპეირუ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Pic-Saint-Loup | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს პიკ-სენ-ლუ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Quatourze | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კატურ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Saint-Drézéry | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს სენ-დრეზერი |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Saint-Georges-d'Orques | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს სენ-ჟორჟ დ’ორკ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Saint-Saturnin | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს სენ-სატურნენ |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Picpoul-de-Pinet | კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს პიკპულ-დე-პენ |
| FR | Coteaux du Layon, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კოტო დიუ ლეიონ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Coteaux du Layon Chaume, ki mu lahko sledi Val de Loire | კოტო დიუ ლეიონ შომ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Coteaux du Loir, ki mu lahko sledi Val de Loire | კოტო დიუ ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Coteaux du Lyonnais | კოტო დიუ ლიონე |
| FR | Coteaux du Quercy | კოტო დიუ კერსი |
| FR | Coteaux du Tricastin | კოტო დიუ ტრეკასტენ |
| FR | Coteaux du Vendômois, ki mu lahko sledi Val de Loire K | კოტო დიუ ვანდომუა, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Coteaux varois | კოტო ვარუა |
| FR | Côtes Canon Fronsac
  Enakovreden izraz: Canon Fronsac | კოტ კანონ ფრონსაკ
  ეკვივალენტური ტერმინი: კანონ ფრონსაკ |
| FR | Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Boudes | კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს ბუდ |
| FR | Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Chanturgue | კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს შანტურგ |
| FR | Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Châteaugay | კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს შატოგე |
| FR | Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Corent | კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს კორან |
| FR | Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Madargue | ოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს მადარგე |
| FR | Côtes de Bergerac | კოტ დ’ოვერნ |
| FR | Côtes de Blaye | კოტ დე ბლე |
| FR | Côtes de Bordeaux Saint-Macaire | კოტ დე ბორდო დენ მაკერ |
| FR | Côtes de Castillon | კოტ დე კასტიონ |
| FR | Côtes de Duras | კოტ დე დიურას |
| FR | Côtes de Millau | კოტ დე მიო |
| FR | Côtes de Montravel | კოტ დე მონრაველ |
| FR | Côtes de Provence | კოტ დე პროვანს |
| FR | Côtes de Saint-Mont | კოტ დე სენ-მონ |
| FR | Côtes de Toul | კოტ დე ტულ |
| FR | Côtes du Brulhois | კოტ დიუ ბრულუა |
| FR | Côtes du Forez | კოტ დიუ ფორე |
| FR | Côtes du Jura, ki mu lahko sledi „mousseux“ | კოტ დიუ ჟიურა, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“ |
| FR | Côtes du Lubéron | კოტ დიუ ლიბერონ |
| FR | Côtes du Marmandais | კოტ დიუ მარმანდე |
| FR | Côtes du Rhône | კოტ დიუ რონ |
| FR | Côtes du Roussillon | კოტ დიუ რუსიონ |
| FR | Côtes du Roussillon Villages, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კოტ დიუ რუსიონ ვილაჟ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Côtes du Ventoux | კოტ დიუ ვანტუ |
| FR | Côtes du Vivarais | კოტ დიუ ვივარე |
| FR | Cour-Cheverny, ki mu lahko sledi Val de Loire | კურ-შევერნი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Crémant d'Alsace | კრემან დ’ალზას |
| FR | Crémant de Bordeaux | კრემან დე ბორდო |
| FR | Crémant de Bourgogne | კრემან დე ბურგონ |
| FR | Crémant de Die | კრემან დე დი |
| FR | Crémant de Limoux | კრემან დე ლიმუ |
| FR | Crémant de Loire | კრემან დე ლუარ |
| FR | Crémant du Jura | კრემან დიუ ჟიურა |
| FR | Crépy | კრეპი |
| FR | Criots-Bâtard-Montrachet | კრიო-ბატარ-მონტრაშე |
| FR | Crozes-Hermitage
  Enakovreden izraz: Crozes-Ermitage | კროზ-ერმიტაჟ
  კროზ-ერმიტაჟ |
| FR | Échezeaux | ეშეზო |
| FR | Entre-Deux-Mers | ანტრ დე-მერ |
| FR | Entre-Deux-Mers-Haut-Benauge | ანტრ-დე-მერ-ო-ბენოჟ |
| FR | Faugères | ფოჟერ |
| FR | Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Brem | ფიეფ ვანდეენ შეიძლება მოსდევდეს ბრემ |
| FR | Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Mareuil | ფიეფ ვანდეენ, შეიძლება მოსდევდეს მარეი |
| FR | Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Pissotte | ფიეფ ვანდეენ, შეიძლება მოსდევდეს პისოტ |
| FR | Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Vix | ფიეფ ვანდეენ, შეიძლება მოსდევდეს ვი |
| FR | Fitou | ფიტუ |
| FR | Fixin | ფიხენ |
| FR | Fleurie | ფლერი |
| FR | Floc de Gascogne | ფლოკ დე გასკონ |
| FR | Fronsac | ფროსნაკ |
| FR | Frontignan, pred katerim je lahko „Muscat de“ ali „Vin de“ | ფრონტინიან, შეიძლება წინ უძღოდეს „მუსკატ“ ან „ვენ დე“ |
| FR | Gaillac, ki mu lahko sledi „mousseux“ | გაიაკ, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“ |
| FR | Gaillac premières côtes | გაიაკ პრემიერ კოტ |
| FR | Gevrey-Chambertin | ჟევრი-შამბერტენ |
| FR | Gigondas | ჟიგონდა |
| FR | Givry | ჟივრი |
| FR | Grand Roussillon, ki mu lahko sledi „Rancio“ | გრან-რუსიონ, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“ |
| FR | Grand-Échezeaux | გრან-ეშეზო |
| FR | Graves, ki mu lahko sledi „supérieures“ | გრავ, შეიძლება მოსდევდეს „სუპერიერ“ |
| FR | Graves de Vayres | გრავ დე ვერ |
| FR | Griotte-Chambertin | გრიოტ- შამბერტენ |
| FR | Gros plant du Pays nantais | გრო პლან დიუ პეი ნანტე |
| FR | Haut-Médoc | ო-მედოკ |
| FR | Haut-Montravel | ო მონტრაველ |
| FR | Haut-Poitou | ო-პუატო |
| FR | Hermitage
  Enakovreden izraz: l'Hermitage / Ermitage / l'Ermitage | ერმიტაჟ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლ’ერმიტაჟ / ერმიტაჟ /ლ’ერმიტაჟ |
| FR | Irancy | ირანსი |
| FR | Irouléguy | ირულეგი |
| FR | Jasnières, ki mu lahko sledi Val de Loire | ჟასნიერ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Juliénas | ჟულიენა |
| FR | Jurançon, ki mu lahko sledi „sec“ | ჟურანსონ, შეიძლება მოსდევდეს „სეკ“ |
| FR | L'Étoile, ki mu lahko sledi „mousseux“ | ლ’ეტუალ, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“ |
| FR | La Grande Rue | ლა გრანდ რიუ |
| FR | Ladoix, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | ლადუა, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან “კოტ დე ბონ-ვილაჟ |
| FR | Lalande de Pomerol | ლალანდე დე პომროლ |
| FR | Latricières-Chambertin | ლატრისიერ-შამბერტენ |
| FR | Les Baux de Provence | ლე ბო დე პროვანს |
| FR | Limoux | ლიმუ |
| FR | Lirac | ლირაკ |
| FR | Listrac-Médoc | ლისტრაკ-მედოკ |
| FR | Loupiac | ლუპიაკ |
| FR | Lussac-Saint-Émilion | ლუსაკ-სენ-ემილიონ |
| FR | Mâcon, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi „Supérieur“ ali „Villages“
  Enakovreden izraz: Pinot-Chardonnay-Mâcon | მაკონ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფილი ერთეულის სახელი ან „სუპერიე“ ან „ვილაჟ“
  ეკვივალენტური ტერმინი: პინო-შარდონე-მაკონ |
| FR | Macvin du Jura | მაკვენ დიუ ჟიურა |
| FR | Madiran | მადირან |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi Clos de la Boutière | მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს კლო დე ლა ბუტიე |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi La Croix Moines | მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლა კრუა მუან |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi La Fussière | მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლა ფიუსიერ |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi Le Clos des Loyères | მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო დე ლუაიერ |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi Le Clos des Rois | მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო დე რუა |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi Les Clos Roussots | მარანჟ შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო რუსოტ |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Maranges, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Marcillac | მარსიაკ |
| FR | Margaux | მარგო |
| FR | Marsannay, ki mu lahko sledi „rosé“ | მარსანე, შეიძლება მოსდევდეს „როზე“ |
| FR | Maury, ki mu lahko sledi „Rancio“ | მორი, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“ |
| FR | Mazis-Chambertin | მაზი-შამბერტენ |
| FR | Mazoyères-Chambertin | მეზუაიერ შამბერტენ |
| FR | Médoc | მედოკ |
| FR | Menetou-Salon, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi Val de Loire | მენეტუ სალონ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ან ვალ დე ლუარ |
| FR | Mercurey | მერკური |
| FR | Meursault, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | მერსო, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Minervois | მინერვუა |
| FR | Minervois-La-Livinière | მინერვუა-ლა-ლიმინიერ |
| FR | Monbazillac | მონბაზიაკ |
| FR | Montagne Saint-Émilion | მონტან სენ-ემილიონ |
| FR | Montagny | მონტანი |
| FR | Monthélie, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | მონტელი, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Montlouis-sur-Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ | მონლუი-სურ-ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე
  ლუარ, „მუსო“ ან „პეტიიან“ |
| FR | Montrachet | მონრაშე |
| FR | Montravel | მონრაველ |
| FR | Morey-Saint-Denis | მორი-სენ-დენი |
| FR | Morgon | მორგონ |
| FR | Moselle | მოზელ |
| FR | Moulin-à-Vent | მულენ-ა-ვან |
| FR | Moulis
  Enakovreden izraz: Moulis-en-Médoc | მული
  ეკვივალენტური ტერმინი: მული-ან-მედოკ |
| FR | Muscadet, ki mu lahko sledi Val de Loire | მუსკადე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Muscadet-Coteaux de la Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire | მუსკადე-კოტო დე ლა ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Muscadet-Côtes de Grandlieu, ki mu lahko sledi Val de Loire | მუსკადე-კოტ დე გრანდლიე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Muscadet-Sèvre et Maine, ki mu lahko sledi Val de Loire | მუსკადე-სევრ ე მენ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Muscat de Beaumes-de-Venise | მუსკა დე ბომ-დე-ვენიზ |
| FR | Muscat de Lunel | მუსკა დე ლუნელ |
| FR | Muscat de Mireval | მუსკა დე მირევალ |
| FR | Muscat de Saint-Jean-de-Minervois | მუსკა დე სენ-ჟაკ დე მინერვუა - |
| FR | Muscat du Cap Corse | მუსკა დიუ კაპ კორს |
| FR | Musigny | მუზინი |
| FR | Néac | ნეაკ |
| FR | Nuits
  Enakovreden izraz: Nuits-Saint-Georges | ნუი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ნუი-სენ-ჟორჟ |
| FR | Orléans, ki mu lahko sledi Cléry | ორლეან, შეიძლება მოსდევდეს კლერი |
| FR | Pacherenc du Vic-Bilh, ki mu lahko sledi „sec“ | პაშერენ დიუ ვიკ-ბილ, შეიძლება მოსდევდეს „სეკ“ |
| FR | Palette | პალეტ |
| FR | Patrimonio | პატრიმონიო |
| FR | Pauillac | პოიაკ |
| FR | Pécharmant | პეშარმან |
| FR | Pernand-Vergelesses, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | პერნან-ვერგელეს, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ“ ან „კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Pessac-Léognan | პესაკ-ლეონან |
| FR | Petit Chablis, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | პეტი შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Pineau des Charentes
  Enakovreden izraz: Pineau Charentais | პინო დე შარანტ
  ეკვივალენტური ტერმინი: პინო შარანტე |
| FR | Pomerol | პომეროლ |
| FR | Pommard | პომარ |
| FR | Pouilly-Fuissé | პუი-ფუისე |
| FR | Pouilly-Loché | პუი-ლოშე |
| FR | Pouilly-sur-Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire
  Enakovreden izraz: Blanc Fumé de Pouilly / Pouilly-Fumé | პუიი–სურ-ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ბლანკ ფიუმე დე პუიი / პუიი-ფიუმე |
| FR | Pouilly-Vinzelles | პუიი-ვენზელ |
| FR | Premières Côtes de Blaye | პრემიერ კოტ დე ბლე |
| FR | Premières Côtes de Bordeaux, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | პრემიერ კოტ დე ბორდო, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Puisseguin-Saint-Emilion | პუისეგენ-სენ-ემილიონ |
| FR | Puligny-Montrachet, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | პულინი მონრაშე, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Quarts de Chaume, ki mu lahko sledi Val de Loire | კარ დე შომ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Quincy, ki mu lahko sledi Val de Loire | კინსი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Rasteau, ki mu lahko sledi „Rancio“ | რასტო, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“ |
| FR | Régnié | რენიე |
| FR | Reuilly, ki mu lahko sledi Val de Loire | რეიი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Richebourg | რიშბურ |
| FR | Rivesaltes, ki mu lahko sledi „Rancio“, pred katerim je lahko „Muscat“ | რივეზალტ, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“ ან წინ უსწრებდეს „მუსკა“ |
| FR | Romanée (La) | რომანე (ლა) |
| FR | Romanée Contie | რომანე კონტი |
| FR | Romanée Saint-Vivant | რომანე სენ-ვივან |
| FR | Rosé de Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire | როზე დე ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Rosé des Riceys | როზე დე რისი |
| FR | Rosette | როზეტ |
| FR | Roussette de Savoie, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | რუსეტ დე სავუა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| FR | Ruchottes-Chambertin | რუშოტ-შამბერტინ |
| FR | Rully | რული |
| FR | Saint-Amour | სენტ-ამურ |
| FR | Saint-Aubin, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | სენ-ობენ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Saint-Bris | სენ-ბრი |
| FR | Saint-Chinian | სენ-შინიან |
| FR | Saint-Émilion | სენ-ემილიონ |
| FR | Saint-Émilion Grand Cru | სენ-ემილიონ-გრან კრიუ |
| FR | Saint-Estèphe | სენტ-ესტეფ |
| FR | Saint-Georges-Saint-Émilion | სენ-ჟორჟ-სენტ-ემილიონ |
| FR | Saint-Joseph | სენ-ჟოზეფ |
| FR | Saint-Julien | სენ-ჟულიენ |
| FR | Saint-Nicolas-de-Bourgueil, ki mu lahko sledi Val de Loire | სენ-ნიკოლა-დე-ბურგეი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Saint-Péray, ki mu lahko sledi „mousseux“ | სენ-პერე, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“ |
| FR | Saint-Pourçain | სენ-პურსენ |
| FR | Saint-Romain, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | სენ-რომენ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Saint-Véran | სენ-ვერან |
| FR | Sainte-Croix-du-Mont | სენტ-კრუა დიუ მონ |
| FR | Sainte-Foy Bordeaux | სენტ-ფუა ბორდო |
| FR | Sancerre | სანსერ |
| FR | Santenay, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“ | სანტენი, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“ |
| FR | Saumur, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ | სომურ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ, „მუსო“ ან „პეტიიან“ |
| FR | Saumur-Champigny, ki mu lahko sledi Val de Loire | სომურ-შამპინი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Saussignac | სოსინიაკ |
| FR | Sauternes | სოტერნ |
| FR | Savennières, ki mu lahko sledi Val de Loire | სავენიერ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Savennières-Coulée de Serrant, ki mu lahko sledi Val de Loire | სავენიერ-კულე დე სერან, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Savennières-Roche-aux-Moines, ki mu lahko sledi Val de Loire | სავენიერ-როშ-ო-მუან, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Savigny-les-Beaune, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“
  Enakovreden izraz: Savigny | სავინი-ლე-ბონ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დ ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ ვილაჟ“
  ეკვივალენტური ტერმინი: სავინი |
| FR | Seyssel, ki mu lahko sledi „mousseux“ | სეისალ, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“ |
| FR | Tâche (La) | ტაშ (ლა) |
| FR | Tavel | ტაველ |
| FR | Touraine, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ | ტურენ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ ან „მუსო“ ან „პეტიიან“ |
| FR | Touraine Amboise, ki mu lahko sledi Val de Loire | ტურენ ამბუაზ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Touraine Azay-le-Rideau, ki mu lahko sledi Val de Loire | ტურენ აზე-ლე-რიდო, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Touraine Mestand, ki mu lahko sledi Val de Loire | ტურენ მესტან, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Touraine Noble Joué, ki mu lahko sledi Val de Loire | ტურენ ნობლ ჟუე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ |
| FR | Tursan | ტურსან |
| FR | Vacqueyras | ვაკირა |
| FR | Valençay | ვალანსი |
| FR | Vin d'Entraygues et du Fel | ვენ დ’ანტრეგ ე დიუ ფელ |
| FR | Vin d'Estaing | ვენ დ’ესტენ |
| FR | Vin de Lavilledieu | ვენ დე ლავილედიე |
| FR | Vin de Savoie ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ | ვენ დე სავუა, შეიძლება მოსდევდესმცირე გეოგრაფიულიერთეულისსახელი, „მუსო“ ან „პეტიიან“ |
| FR | Vins du Thouarsais | ვენ დიუ ტუარსე |
| FR | Vins Fins de la Côte de Nuits | ვენ ფენ დე ლა კოტ დე ნუი |
| FR | Viré-Clessé | ვირე-კლესე |
| FR | Volnay | ვოლნე |
| FR | Volnay Santenots | ვოლნე სანტენო |
| FR | Vosnes Romanée | ვოსნ რომანე |
| FR | Vougeot | ვუჟო |
| FR | Vouvray, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“ | ვუვრე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ, „მუსო“ ან „პეტიიან“ |
| IT | Aglianico del Taburno
  Enakovreden izraz: Taburno | ალიანიკო დელ ტაბურნო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტაბურნო |
| IT | Aglianico del Vulture | ალიანიკო დელ ვულტურე |
| IT | Albana di Romagna | ალბანა დი რომანია |
| IT | Albugnano | ალბუნიანო |
| IT | Alcamo | ალკამო |
| IT | Aleatico di Gradoli | ალეატიკო დი გრადოლი |
| IT | Aleatico di Puglia | ალეატიკო დი პულია |
| IT | Alezio | ალეციო |
| IT | Alghero | ალგერო |
| IT | Alta Langa | ალტა ლანგა |
| IT | Alto Adige, ki mu sledi Colli di Bolzano
  Enakovreden izraz: Südtiroler Bozner Leiten | ალტო ადიჯე, მოსდევს კოლი დი ბოლცანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ ბოცნერ ლაიტენ |
| IT | Alto Adige, ki mu sledi Meranese di collina
  Enakovreden izraz: Alto Adige Meranese / Südtirol Meraner Hügel / Südtirol Meraner | ალტო ადიჯე, მოსდევს მერანეზე დი კოლინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ალტო ადიჯე მერანეზე / მერანერ ჰიუგელ / ზიუდტიროლერ მერანერ |
| IT | Alto Adige, ki mu sledi Santa Maddalena
  Enakovreden izraz: Südtiroler St.Magdalener | ალტო ადიჯე, მოსდევს სანტა მადალენა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ სტ. მაგდალენერ |
| IT | Alto Adige, ki mu sledi Terlano
  Enakovreden izraz: Südtirol Terlaner | ალტო ადიჯე, მოსდევს ტერლანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ ტერლანერ |
| IT | Alto Adige, ki mu sledi Valle Isarco
  Enakovreden izraz: Südtiroler Eisacktal / | ალტო ადიჯე, მოსდევს ვალე იზარკო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ იზაკტალ |
| IT | Alto Adige, ki mu sledi Valle Venosta
  Enakovreden izraz: Südtirol Vinschgau | ალტო ადიჯე, მოსდევს ვალე ვენოსტა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლ ვინშგაუ |
| IT | Alto Adige
  Enakovreden izraz: dell'Alto Adige / Südtirol / Südtiroler | ალტო ადიჯე
  ეკვივალენტური ტერმინი: დელ’ალტო ადიჯე/ ზიუდტიროლ / ზიუდტიროლერ |
| IT | Alto Adige ali dell'Alto Adige, ki mu lahko sledi Bressanone
  Enakovreden izraz: ali dell'Alto Adige Südtirol ali Südtiroler Brixner | ალტო ადიჯე „ან’ დელ“ალტო ადიჯე, შეიძლებამოსდევდეს ბრესანონე
  ეკვივალენტური ტერმინი: „ან“ დელ’ ალტო ადიჯე ზიუდტიროლ „ან“ ზიუდტიროლ ბრიქსნერ |
| IT | Alto Adige ali dell'Alto Adige, ki mu lahko sledi Burgraviato
  Enakovreden izraz: ali dell'Alto Adige Südtirol ali Südtiroler Buggrafler | ალტო ადიჯე „ან“ დელ’ალტო ადიჯე, შეიძლება მოსდევდეს ბურგრავიატო
  ეკვივალენტური ტერმინი: „ან“ დელ’ალტო ადიჯე ზიუდტიროლ ან ზიუდტიროლერ ბუგრაფლერ |
| IT | Ansonica Costa dell'Argentario | ანსონიკა კოსტა დელ’არჯენტარიო |
| IT | Aprilia | აპრილია |
| IT | Arborea | არბორეა |
| IT | Arcole | არკოლე |
| IT | Assisi | ასიზი |
| IT | Asti, ki mu lahko sledi „spumante“ ali pred katerim je lahko „Moscato d“ | ასტი, შეიძლება მოსდევდეს „სპუმანტე“ ან წინუძღოდეს „მოსკატო დ“ |
| IT | Atina | ატინა |
| IT | Aversa | ავერსა |
| IT | Bagnoli di Sopra
  Enakovreden izraz: Bagnoli | ბანიოლი დი სოპრა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ბანიოლი |
| IT | Barbaresco | ბარბარესკო |
| IT | Barbera d'Alba | ბარბერა დ’ალბა |
| IT | Barbera d'Asti, ki mu lahko sledi Colli Astiani o Astiano | ბარბერა დ’ასტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი ასტიანი ან ასტიანო |
| IT | Barbera d'Asti, ki mu lahko sledi Nizza | ბარბერა დ’ასტი, შეიძლება მოსდევდეს ნიცა |
| IT | Barbera d'Asti, ki mu lahko sledi Tinella | ბარბერა დ’ასტი, შეიძლებამოსდევდეს ტინელა |
| IT | Barbera del Monferrato | ბარბერა დელ მონფერატო |
| IT | Barbera del Monferrato Superiore | ბარბერა დელ მონფერატო სუპერიორე |
| IT | Barco Reale di Carmignano
  Enakovreden izraz: Rosato di Carmignano / Vin santo di Carmignano / Vin Santo di Carmignano occhio di pernice | ბარკო რეალე დი კარმინიანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: როზატო დი კარმინიანო/ ვინ სანტო დი კარმინიანო / ვინ სანტო დი კარმინიანო ოკიო დი პერნიჩე |
| IT | Bardolino | ბარდოლინო |
| IT | Bardolino Superiore | ბარდოლინო სუპერიორე |
| IT | Barolo | ბაროლო |
| IT | Bianchello del Metauro | ბიანკელო დელ მეტაურო |
| IT | Bianco Capena | ბიანკო კაპენა |
| IT | Bianco dell'Empolese | ბიანკო დელ’ემპოლეზე |
| IT | Bianco della Valdinievole | ბიანკო დელა ვალდინიევოლე |
| IT | Bianco di Custoza
  Enakovreden izraz: Custoza | ბიანკო დი კუსტოცა
  ეკვივალენტური ტერმინი: კუსტოცა |
| IT | Bianco di Pitigliano | ბიანკო დი პიტილიანო |
| IT | Bianco Pisano di San Torpè | ბიანკო პიზანო დი სან ტორპე |
| IT | Biferno | ბიფერნო |
| IT | Bivongi | ბივონჯი |
| IT | Boca | ბოკა |
| IT | Bolgheri, ki mu lahko sledi Sassicaia | ბოლგერი, შეიძლება მოსდევდეს სასიკაია |
| IT | Bosco Eliceo | ბოსკო ელიჩეო |
| IT | Botticino | ბოტიჩინო |
| IT | Brachetto d'Acqui
  Enakovreden izraz: Acqui | ბრაკეტო დ’აკვი
  ეკვივალენტური ტერმინი: აკვი |
| IT | Bramaterra | ბრამატერა |
| IT | Breganze | ბრეგანცე |
| IT | Brindisi | ბრინდიზი |
| IT | Brunello di Montalcino | ბრუნელო დი მონტალჩინო |
| IT | Cacc'e' mmitte di Lucera | კაჩ’ე’ მიტე დი ლუჩერა |
| IT | Cagnina di Romagna | კანინა დი რომანია |
| IT | Campi Flegrei | კამპი ფლეგრეი |
| IT | Campidano di Terralba
  Enakovreden izraz: Terralba | კამპიდანო დი ტერალბა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტერალბა |
| IT | Canavese | კანავეზე |
| IT | Candia dei Colli Apuani | კანდია დეი კოლი აპუანი |
| IT | Cannonau di Sardegna, ki mu lahko sledi Capo Ferrato | კანონო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს კაპო ფერატო |
| IT | Cannonau di Sardegna, ki mu lahko sledi Jerzu | კანონო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ჟერძუ |
| IT | Cannonau di Sardegna, ki mu lahko sledi Oliena / Nepente di Oliena | კანონო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ოლიენა / ნეპენტე დი ოლიენა |
| IT | Capalbio | კაპალბიო |
| IT | Capri | კაპრი |
| IT | Capriano del Colle | კაპრიანო დელ კოლე |
| IT | Carema | კარემა |
| IT | Carignano del Sulcis | კარინიანო დელ სულჩის |
| IT | Carmignano | კარმინიანო |
| IT | Carso | კარსო |
| IT | Castel del Monte | კასტელ დელ მონტე |
| IT | Castel San Lorenzo | კასტელ სან ლორენცო |
| IT | Casteller | კასტელერ |
| IT | Castelli Romani | კასტელი რომანი |
| IT | Cellatica | ჩელატიკა |
| IT | Cerasuolo di Vittoria | კარასუოლო დი ვიტორია |
| IT | Cerveteri | ჩერვეტერი |
| IT | Cesanese del Piglio
  Enakovreden izraz: Piglio | ჩეზანეზე დელ პილიო
  ევივალენტური ტერმინი: პილიო |
| IT | Cesanese di Affile
  Enakovreden izraz: Affile | ჩეზანეზე დი აფილე
  ეკვივალენტური ტერმინი: აფილე |
| IT | Cesanese di Olevano Romano
  Enakovreden izraz: Olevano Romano | ჩეზანეზე დი ოლევანო რომანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ოლევანო რომანო |
| IT | Chianti, ki mu lahko sledi Colli Aretini | კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი არეტინი |
| IT | Chianti, ki mu lahko sledi Colli Fiorentini | კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი ფიორენტინი |
| IT | Chianti, ki mu lahko sledi Colli Senesi | კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი სენეზი |
| IT | Chianti, ki mu lahko sledi Colline Pisane | კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე პიზანე |
| IT | Chianti, ki mu lahko sledi Montalbano | კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს მონტალბანო |
| IT | Chianti, ki mu lahko sledi Montespertoli | კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს მონტესპერტოლი |
| IT | Chianti, ki mu lahko sledi Rufina | კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს რუფინა |
| IT | Chianti Classico | კიანტი კლასიკო |
| IT | Cilento | ჩილენტო |
| IT | Cinque Terre, ki mu lahko sledi Costa da Posa
  Enakovreden izraz: Cinque Terre Sciacchetrà | ჩინკვე ტერე, შეიძლება მოსდევდეს კოსტა და პოზა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ჩინკვე ტერე შაკეტრა |
| IT | Cinque Terre, ki mu lahko sledi Costa de Campu
  Enakovreden izraz: Cinque Terre Sciacchetrà | ჩინქუე თერრე წჰეტჰერ ორ ნოტ ფოლლოწედ ბყ
  ჩინკვე ტერე, შეიძლება მოსდევდეს კოსტა დე კამპუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ჩინკვე ტერე შაკეტრა |
| IT | Cinque Terre, ki mu lahko sledi Costa de Sera
  Enakovreden izraz: Cinque Terre Sciacchetrà | ჩინკვე ტერე, შეიძლება მოსდევდეს კოსტა დე სერა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ჩინკვე ტერე შაკეტრა |
| IT | Circeo | ჩირჩეო |
| IT | Cirò | ჩირო |
| IT | Cisterna d'Asti | ჩიზერნა დ’ასტი |
| IT | Colli Albani | კოლი ალბანი |
| IT | Colli Altotiberini | კოლი ალტოტიბერინი |
| IT | Colli Amerini | კოლი ამერინი |
| IT | Colli Berici | კოლი ბერიჩი |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Colline di Oliveto | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე დი ოლივეტო |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Colline di Riosto | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე დი რიოსტო |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Colline Marconiane | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე მარკონიანე |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Monte San Pietro | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს მონტე სან პიეტრო |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Serravalle | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს სერვალე |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Terre di Montebudello | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს ტერე დი მონტებუდელო |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Zola Predosa | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს ზოლა პრედოზა |
| IT | Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| IT | Colli Bolognesi Classico - Pignoletto | კოლი ბოლონიეზი კლასიკო-პინიოლეტო |
| IT | Colli d'Imola | კოლი დ’იმოლა |
| IT | Colli del Trasimeno
  Enakovreden izraz: Trasimeno | კოლი დელ ტრაზიმენო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტრაზიმენო |
| IT | Colli dell'Etruria Centrale | კოლი დელ’ეტრურია ჩენტრალე |
| IT | Colli della Sabina | კოლი დელა საბინა |
| IT | Colli di Conegliano, ki mu lahko sledi Fregona | კოლი დი კონელიანო, შეიძლება მოსდევდეს ფრეგონა |
| IT | Colli di Conegliano, ki mu lahko sledi Refrontolo | კოლი დი კონელიანო, შეიძლება მოსდევდეს რეფრონტოლო |
| IT | Colli di Faenza | კოლი დი ფაენცა |
| IT | Colli di Luni | კოლი დი ლუნი |
| IT | Colli di Parma | კოლი დი პარმა |
| IT | Colli di Rimini | კოლი დი რიმინი |
| IT | Colli di Scandiano e di Canossa | კოლი დი სკანდიანო ე დი კანოსა |
| IT | Colli Etruschi Viterbesi | კოლი ეტრუსკი ვიტებრეზი |
| IT | Colli Euganei | კოლი ეუგანეი |
| IT | Colli Lanuvini | კოლი ლანუვინი |
| IT | Colli Maceratesi | კოლი მაჩერატეზი |
| IT | Colli Martani | კოლი მარტანი |
| IT | Colli Orientali del Friuli, ki mu lahko sledi Cialla | კოლი ორიენტალი, შეიძლება მოსდევდეს ჩალა |
| IT | Colli Orientali del Friuli, ki mu lahko sledi Rosazzo | კოლი ორიენტალი დელ ფრიული, შეიძლება მოსდევდეს როზაცო |
| IT | Colli Orientali del Friuli, ki mu lahko sledi Schiopettino di Prepotto | კოლი ორინტალი დელ ფრიული, შეიძლება მოსდევდეს სკიოპეტინო დი პრეპოტო |
| IT | Colli Orientali del Friuli Picolit, ki mu lahko sledi Cialla | კოლი ორიენტალი დელ ფრიული პიკოლიტ, შეიძლება მოსდევდეს ჩალა |
| IT | Colli Perugini | კოლი პერუჯინი |
| IT | Colli Pesaresi, ki mu lahko sledi Focara | კოლი პეზარეზი, შეიძლება მოსდევდეს ფოკარა |
| IT | Colli Pesaresi, ki mu lahko sledi Roncaglia | კოლი პეზარეზი, შეიძლება მოსდევდეს რონკალია |
| IT | Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Gutturnio | კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს გუტურნიო |
| IT | Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Monterosso Val d'Arda | კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს მონტერესო ვალ დ’არდა |
| IT | Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Val Trebbia | კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ ტრებია |
| IT | Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Valnure | კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს ვალნურე |
| IT | Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Vigoleno | კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს ვიგოლენო |
| IT | Colli Romagna centrale | კოლი რომანია ჩენტრალე |
| IT | Colli Tortonesi | კოლი ტორტონეზი |
| IT | Collina Torinese | კოლინა ტორინეზე |
| IT | Colline di Levanto | კოლინე დი ლევანტო |
| IT | Colline Joniche Taratine | კოლინე იონიკე ტარატინე |
| IT | Colline Lucchesi | კოლინე ლუკეზი |
| IT | Colline Novaresi | კოლინე ნოვარეზი |
| IT | Colline Saluzzesi | კოლინე სალუცეზი |
| IT | Collio Goriziano
  Enakovreden izraz: Collio | კოლიო გორიციანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: კოლიო |
| IT | Conegliano - Valdobbiadene, ki mu lahko sledi Cartizze
  Enakovreden izraz: Conegliano ali Valdobbiadene | კონელიანო-ვალდობიადენე, შეიძლება მოსდევდეს კარტიცე
  ეკვივალენტური ტერმინი: კონელიანო „ან“ ვალდობიადენე |
| IT | Cònero | კონერო |
| IT | Contea di Sclafani | კონტეა დი სკლაფანი |
| IT | Contessa Entellina | კონტესა ენტელინა |
| IT | Controguerra | კონტრო გუერა |
| IT | Copertino | კოპერტინო |
| IT | Cori | კორი |
| IT | Cortese dell'Alto Monferrato | კორტეზე დელ’ალტო მონფერატო |
| IT | Corti Benedettine del Padovano | კორტი ბენედეტინე დელ პადოვანო |
| IT | Cortona | კორტონა |
| IT | Costa d'Amalfi, ki mu lahko sledi Furore | კოსტა დ’ამალფი, შეიძლება მოსდევდეს ფურორე |
| IT | Costa d'Amalfi, ki mu lahko sledi Ravello | კოსტა დ’ამალფი, შეიძლება მოსდევდეს რაველო |
| IT | Costa d'Amalfi, ki mu lahko sledi Tramonti | კოსტა დ’ამალფი, შეიძლება მოსდევდეს ტრამონტი |
| IT | Coste della Sesia | კოსტე დე ლა სეზია |
| IT | Curtefranca | კურტეფრანკა |
| IT | Delia Nivolelli | დელია ნივოლელი |
| IT | Dolcetto d'Acqui | დოლჩეტო დ’აკვი |
| IT | Dolcetto d'Alba | დოლჩეტო დ’ალბა |
| IT | Dolcetto d'Asti | დოლჩეტო დ’ასტი |
| IT | Dolcetto delle Langhe Monregalesi | დოლჩეტო დელე ლანგე მონრეგალეზი |
| IT | Dolcetto di Diano d'Alba
  Enakovreden izraz: Diano d'Alba | დოლჩეტო დი დიანო დ’ალბა
  ეკვივალენტური ტერმინი: დიანო დ’ალბა |
| IT | Dolcetto di Dogliani | დოლჩეტო დი დოლიანო |
| IT | Dolcetto di Dogliani Superiore
  Enakovreden izraz: Dogliani | დოლჩეტო დი დოლიანი სუპერიორე
  ეკვივალენტური ტერმინი: დოლიანი |
| IT | Dolcetto di Ovada
  Enakovreden izraz: Dolcetto d'Ovada | დოლჩეტო დი ოვადა
  ეკვივალენტური ტერმინი: დოლჩეტო დ’ოვადა |
| IT | Dolcetto di Ovada Superiore o Ovada | დოლჩეტო დი ოვადა სუპერიორე ო ოვადა |
| IT | Donnici | დონიჩი |
| IT | Elba | ელბა |
| IT | Eloro, ki mu lahko sledi Pachino | ელორო, შეიძლება მოსდევდეს პაკინო |
| IT | Erbaluce di Caluso
  Enakovreden izraz: Caluso | ერბალუჩე დი კალუზო
  ეკვივალენტური ტერმინი: კალუზო |
| IT | Erice | ერიჩე |
| IT | Esino | ეზინო |
| IT | Est!Est!!Est!!! di Montefiascone | ესტ! ესტ!! ესტ!!! დი მონტეფიასკონე |
| IT | Etna | ეტნა |
| IT | Falerio dei Colli Ascolani
  Enakovreden izraz: Falerio | ფალერიო დეი კოლი ასკოლანი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ფალერიო |
| IT | Falerno del Massico | ფალერნო დელ მასიკო |
| IT | Fara | ფარა |
| IT | Faro | ფარო |
| IT | Fiano di Avellino | ფიანო დი აველინო |
| IT | Franciacorta | ფრანჩაკორტა |
| IT | Frascati | ფრასკატი |
| IT | Freisa d'Asti | ფრეიზა დ’ასტი |
| IT | Freisa di Chieri | ფრეიზა დი კიერი |
| IT | Friuli Annia | ფრიული ანია |
| IT | Friuli Aquileia | ფრიული აკვილეია |
| IT | Friuli Grave | ფრიული გრავე |
| IT | Friuli Isonzo
  Enakovreden izraz: Isonzo del Friuli | ფრიული იზონცო
  ეკვივალენტური ტერმინი: იზონცო დელ ფრიული |
| IT | Friuli Latisana | ფრიული ლატიზანა |
| IT | Gabiano | გაბიანო |
| IT | Galatina | გალატინა |
| IT | Galluccio | გალუჩო |
| IT | Gambellara | გამბელარა |
| IT | Garda | გარდა |
| IT | Garda Colli Mantovani | გარდა კოლი მანტოვანი |
| IT | Gattinara | გატინარა |
| IT | Gavi
  Enakovreden izraz: Cortese di Gavi | გავი
  ეკვივალენტური ტერმინი: კორტეზე დი გავი |
| IT | Genazzano | ჯენაცანო |
| IT | Ghemme | გემე |
| IT | Gioia del Colle | ჯოია დელ კოლე |
| IT | Girò di Cagliari | ჯირო დი კალიარი |
| IT | Golfo del Tigullio | გოლფო დელ ტიგულიო |
| IT | Gravina | გრავინა |
| IT | Greco di Bianco | გრეკო დი ბიანკო |
| IT | Greco di Tufo | გრეკო დი ტუფო |
| IT | Grignolino d'Asti | გრინიოლინო დ’ასტი |
| IT | Grignolino del Monferrato Casalese | გრინიოლინო დელ მონტეფერატო კაზალეზე |
| IT | Guardia Sanframondi
  Enakovreden izraz: Guardiolo | გვარდია სანფრამონდი
  ეკვივალენტური ტერმინი: გვარდიოლო |
| IT | I Terreni di San Severino | ი ტერენი დი სან სევერინო |
| IT | Irpinia, ki mu lahko sledi Campi Taurasini | ირპინია, შეიძლება მოსდევდეს კამპი ტაურასინი |
| IT | Ischia | ისკია |
| IT | Lacrima di Morro
  Enakovreden izraz: Lacrima di Morro d'Alba | ლაკრიმა დი მორო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლაკრიმა დი მორო დ’ალბა |
| IT | Lago di Caldaro
  Enakovreden izraz: Caldaro / Kalterer / Kalterersee | ლაგო დი კალდარო
  ეკვავალენტური ტერმინი: კალდარო / კალტერერ / კალტერერზეე |
| IT | Lago di Corbara | ლაგო დი კორბარა |
| IT | Lambrusco di Sorbara | ლამბრუსკო დი სორბარა |
| IT | Lambrusco Grasparossa di Castelvetro | ლამბრუსკო გრასპაროსა დი კასტელვეტრო |
| IT | Lambrusco Mantovano, ki mu lahko sledi Oltre Po Mantovano | ლამბრუსკო მანტოვანო, შეიძლება მოსდევდეს
  ოლტერ პო მანტოვანო |
| IT | Lambrusco Mantovano, ki mu lahko sledi Viadanese-Sabbionetano | ლამბრუსკო მანტოვანო, შეიძლება მოსდევდეს
  ვიადანეზე საბიონეტანო |
| IT | Lambrusco Salamino di Santa Croce | ლამბრუსკო სალამინო დი სანტა კროჩე |
| IT | Lamezia | ლამეცია |
| IT | Langhe | ლანგე |
| IT | Lessona | ლესონა |
| IT | Leverano | ლევერანო |
| IT | Lison-Pramaggiore | ლიზონ-პრამაჯორე |
| IT | Lizzano | ლიცანო |
| IT | Loazzolo | ლოაცოლო |
| IT | Locorotondo | ლოკოროტონდო |
| IT | Lugana | ლუგანა |
| IT | Malvasia delle Lipari | მალვაზია დელე ლიპარი |
| IT | Malvasia di Bosa | მალვაზია დი ბოზა |
| IT | Malvasia di Cagliari | მალვაზია დი კალიარი |
| IT | Malvasia di Casorzo d'Asti
  Enakovreden izraz: Cosorzo / Malvasia di Cosorzo | მალვაზია დი კაზორცო დ’ასტი
  ეკვივალენტური ტერმინი: კოზორცო / მალვაზია დი კოზორცო |
| IT | Malvasia di Castelnuovo Don Bosco | მალვაზია დი კასტელნუოვო დონ ბოსკო |
| IT | Mamertino di Milazzo
  Enakovreden izraz: Mamertino | მამერტინო დი მილაცო
  ეკვივალენტური ტერმინი: მამერტინო |
| IT | Mandrolisai | მანდროლიზაი |
| IT | Marino | მარინო |
| IT | Marsala | მარსალა |
| IT | Martina
  Enakovreden izraz: Martina Franca | მარტინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: მარტინა ფრანკა |
| IT | Matino | მატინო |
| IT | Melissa | მელისა |
| IT | Menfi, ki mu lahko sledi Bonera | მენფი, შეიძლება მოსდევდეს ბონერა |
| IT | Menfi, ki mu lahko sledi Feudo dei Fiori | მენფი, შეიძლება მოსდევდეს ფეუდო დეი ფიორი |
| IT | Merlara | მერლარა |
| IT | Molise
  Enakovreden izraz: del Molise | მოლიზე
  ეკვივალენტური ტერმინი: დელ მოლიზე |
| IT | Monferrato, ki mu lahko sledi Casalese | მონფერატო, შეიძლება მოსდევდეს დელ მოლიზე |
| IT | Monica di Cagliari | მონიკა დი კალიარი |
| IT | Monica di Sardegna | მონიკა დი სარდენია |
| IT | Monreale | მონრეალე |
| IT | Montecarlo | მონტეკარლო |
| IT | Montecompatri-Colonna
  Enakovreden izraz: Montecompatri / Colonna | მონტეკომპატრი-კოლონა
  ეკვივალენტური ტერმინი: მონტერკომპატრი / კოლონა |
| IT | Montecucco | მონტეკუკო |
| IT | Montefalco | მონტეფალკო |
| IT | Montefalco Sagrantino | მონტეფალკო საგრანტინო |
| IT | Montello e Colli Asolani | მონტელო ე კოლი აზოლანი |
| IT | Montepulciano d'Abruzzo, ki ga lahko spremlja Casauria / Terre di Casauria | მონტეპულჩანო დ’აბრუცო, შეიძლება ახლდეს კაზაურია / ტერე დი კაზაურია |
| IT | Montepulciano d'Abruzzo, ki ga lahko spremlja Terre dei Vestini | მონტეპულჩანო დ’აბრუცო, შეიძლება ახლდეს ტერე დეი ვესტინი |
| IT | Montepulciano d'Abruzzo, ki mu lahko sledi Colline Teramane | მონტეპულჩანო დ’აბრუცო, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე ტერამანე |
| IT | Monteregio di Massa Marittima | მონტერეჯო დი მასა მარიტიმა |
| IT | Montescudaio | მონტესკუდაიო |
| IT | Monti Lessini
  Enakovreden izraz: Lessini | მონტი ლესინი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლესინი |
| IT | Morellino di Scansano | მორელინო დი სკანსანო |
| IT | Moscadello di Montalcino | მოსკადელო დი მონტალჩინო |
| IT | Moscato di Cagliari | მოსკატო დი კალიარი |
| IT | Moscato di Pantelleria
  Enakovreden izraz: Passito di Pantelleria / Pantelleria | მოსკატო დი პანტელერია
  ეკვივალენტური ტერმინი: პასატო დი პანტელერია / პანტელერია |
| IT | Moscato di Sardegna, ki mu lahko sledi Gallura | მოსკატო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს გალურა |
| IT | Moscato di Sardegna, ki mu lahko sledi Tempio Pausania | მოსკატო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ტემპიო პაუზანია |
| IT | Moscato di Sardegna, ki mu lahko sledi Tempo | მოსკატო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ტემპო |
| IT | Moscato di Siracusa | მოსკატო დი სირაკუზა |
| IT | Moscato di Sorso-Sennori
  Enakovreden izraz: Moscato di Sorso / Moscato di Sennori | მოსაკატო დი სორსო-სენორი
  ეკვივალენტური ტერმინი: მოსკატო დი სორსო / მოსაკატო დი სენორი |
| IT | Moscato di Trani | მოსკატო დი ტრანი |
| IT | Nardò | ნარდო |
| IT | Nasco di Cagliari | ნასკო დი კალიარი |
| IT | Nebbiolo d'Alba | ნებიოლო დ’ალბა |
| IT | Nettuno | ნეტუნო |
| IT | Noto | ნოტო |
| IT | Nuragus di Cagliari | ნურაგუს დი კალიარი |
| IT | Offida | ოფიდა |
| IT | Oltrepò Pavese | ოლტრეპო პავეზე |
| IT | Orcia | ორჩა |
| IT | Orta Nova | ორტა ნოვა |
| IT | Orvieto | ორვიეტო |
| IT | Ostuni | ოსტუნი |
| IT | Pagadebit di Romagna, ki mu lahko sledi Bertinoro | პაგადებიტ დი რომანია, შეიძლება მოსდევდეს ბერტინორო |
| IT | Parrina | პარინა |
| IT | Penisola Sorrentina, ki mu lahko sledi Gragnano | პენიზოლა სორენტინა, შეიძლება მოსდევდეს გრანიანო |
| IT | Penisola Sorrentina, ki mu lahko sledi Lettere | პენიზოლა სორენტინა, შეიძლება მოსდევდეს ლეტერე |
| IT | Penisola Sorrentina, ki mu lahko sledi Sorrento | პენიზოლა სორენტინა, შეიძლება მოსდევდეს სორენტო |
| IT | Pentro di Isernia
  Enakovreden izraz: Pentro | პენტრო დი იზერნია
  ეკვივალენტური ტერმინი: პენტრო |
| IT | Pergola | პერგოლა |
| IT | Piemonte | პიემონტე |
| IT | Pietraviva | პიეტრავივა |
| IT | Pinerolese | პინეროლეზე |
| IT | Pollino | პოლინო |
| IT | Pomino | პომინო |
| IT | Pornassio
  Enakovreden izraz: Ormeasco di Pornassio | პორნასიო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ორმეასკო დი პორნასიო |
| IT | Primitivo di Manduria | პრიმიტივო დი მანდურია |
| IT | Ramandolo | რამანდოლო |
| IT | Recioto di Gambellara | რეჩოტო დი გამბელარა |
| IT | Recioto di Soave | რეჩოტო დი სოავე |
| IT | Reggiano | რეჯანო |
| IT | Reno | რენო |
| IT | Riesi | რიეზი |
| IT | Riviera del Brenta | რივიერა დელ ბრენტა |
| IT | Riviera del Garda Bresciano
  Enakovreden izraz: Garda Bresciano | რივიერა დელ გარდა ბრეშანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: გარდა ბრეშანო |
| IT | Riviera ligure di ponente, ki mu lahko sledi Albenga / Albengalese | რივიერა ლიგურე დი პონენტე, შეიძლება მოსდევდეს ალბენგა / ალბენგალეზე |
| IT | Riviera ligure di ponente, ki mu lahko sledi Finale / Finalese | რივიერა ლიგურე დი პონენტე, შეიძლება მოსდევდეს ფინალე / ფინალეზე |
| IT | Riviera ligure di ponente, ki mu lahko sledi Riviera dei Fiori | რივიერა ლიგურე დი პონენტე, შეიძლება მოსდევდეს რივიერა დეი ფიორი |
| IT | Roero | როერო |
| IT | Romagna Albana spumante | რომანია ალბანა სპუმანტე |
| IT | Rossese di Dolceacqua
  Enakovreden izraz: Dolceacqua | როსეზე დი დოლჩეაკვა
  ეკვივალენტური ტერმინი: დოლჩეაკვა |
| IT | Rosso Barletta | როსო ბარლეტა |
| IT | Rosso Canosa, ki mu lahko sledi Canusium | როსო კანოზა, შეიძლება მოსდევდეს კანუზიუმ |
| IT | Rosso Conero | როსო კონერო |
| IT | Rosso di Cerignola | როსო დი ჩერინიოლა |
| IT | Rosso di Montalcino | როსო დი მონტალჩინო |
| IT | Rosso di Montepulciano | როსო დი მონტეპულჩანო |
| IT | Rosso Orvietano
  Enakovreden izraz: Orvietano Rosso | როსო ორვიეტანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ორვიეტანო როსო |
| IT | Rosso Piceno | როსო პიჩენო |
| IT | Rubino di Cantavenna | რუბინო დი კანტავენა |
| IT | Ruchè di Castagnole Monferrato | რუკე დი კასტანიოლე მონფერატო |
| IT | Salaparuta | სალაპარუტა |
| IT | Salice Salentino | სალიჩე სალენტინო |
| IT | Sambuca di Sicilia | სამბუკა დი სიჩილია |
| IT | San Colombano al Lambro
  Enakovreden izraz: San Colombano | სან კოლომბანო ალ ლამბრო
  ეკვივალენტური ტერმინი: სან კოლომბანო |
| IT | San Gimignano | სან ჯიმინიანო |
| IT | San Ginesio | სან ჯინეზიო |
| IT | San Martino della Battaglia | სან მარტინო დელა ბატალია |
| IT | San Severo | სან სევერო |
| IT | San Vito di Luzzi | სან ვიტო დი ლუცი |
| IT | Sangiovese di Romagna | სანჯოვეზე დი რომანია |
| IT | Sannio | სანიო |
| IT | Sant'Agata de' Goti
  Enakovreden izraz: Sant'Agata dei Goti | სანტ’აგატა დე’გოტი
  ეკვივალენტური ტერმინი: სანტ’აგატა დეი გოტი |
| IT | Sant'Anna di Isola Capo Rizzuto | სანტ’ანა დი იზოლა კაპო რიცუტო |
| IT | Sant'Antimo | სანტ’ანტიმო |
| IT | Santa Margherita di Belice | სანტა მარგერიტა დი ბელიჩე |
| IT | Sardegna Semidano, ki mu lahko sledi Mogoro | სარდენია სემიდანო, შეიძლება მოსდევდეს მოგორო |
| IT | Savuto | სავუტო |
| IT | Scanzo
  Enakovreden izraz: Moscato di Scanzo | სკანცო
  ეკვივალენტური ტერმინი: მოსკატო დი სკანცო |
| IT | Scavigna | სკავინია |
| IT | Sciacca | შაკა |
| IT | Serrapetrona | სერაპეტრონა |
| IT | Sforzato di Valtellina
  Enakovreden izraz: Sfursat di Valtellina | სფორცატო დი ვალტელინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: სფურსატ დი ვალტელინა |
| IT | Sizzano | სიცანო |
| IT | Soave, ki mu lahko sledi Colli Scaligeri | სოავე, შეიძლება მოსდევდეს კოლი სკალიჯერი |
| IT | Soave Superiore | სოავე სუპერიორე |
| IT | Solopaca | სოლოპაკა |
| IT | Sovana | სოვანა |
| IT | Squinzano | სკვინცანო |
| IT | Strevi | სტრევი |
| IT | Tarquinia | ტარკვინია |
| IT | Taurasi | ტაურაზი |
| IT | Teroldego Rotaliano | ტეროლდეგო როტალიანო |
| IT | Terracina
  Enakovreden izraz: Moscato di Terracina | ტერაჩინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: მოსკატო დი ტერაჩინა |
| IT | Terratico di Bibbona, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ტერაჩინო დი ბიბონა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| IT | Terre dell'Alta Val d'Agri | ტერე დელ’ალტა ვალ დ’აგრი |
| IT | Terre di Casole | ტერე დი კაზოლე |
| IT | Terre Tollesi
  Enakovreden izraz: Tullum | ტერე ტოლეზი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტულუმ |
| IT | Torgiano | ტორჯანო |
| IT | Torgiano rosso riserva | ტორჯანო როსო რიზერვა |
| IT | Trebbiano d'Abruzzo | ტრებიანო დ’აბრუცო |
| IT | Trebbiano di Romagna | ტრებიანო დი რომანია |
| IT | Trentino, ki mu lahko sledi Isera / d'Isera | ტრენტინო, შეიძლება მოსდევდეს იზერა / დ’იზერა |
| IT | Trentino, ki mu lahko sledi Sorni | ტრენტინო, შეიძლება მოსდევდეს სორნი |
| IT | Trentino, ki mu lahko sledi Ziresi / dei Ziresi | ტრენტინო, შეიძლება მოსდევდეს ცირეზი / დეი ცირეზი |
| IT | Trento | ტრენტო |
| IT | Val d'Arbia | ვალ დ’არბია |
| IT | Val di Cornia, ki mu lahko sledi Suvereto | ვალ დი კორნია, შეიძლება მოსდევდეს სუვერეტო |
| IT | Val Polcèvera, ki mu lahko sledi Coronata | ვალ პოლსევერა, შეიძლება მოსდევდეს კორონატა |
| IT | Valcalepio | ვალკალეპიო |
| IT | Valdadige, ki mu lahko sledi Terra dei Forti Enakovreden izraz: Etschtaler | ვალდადიჯე, შეიძლება მოსდევდეს ტერა დეი ფორტი ეკვივალენტური ტერმინი: ეტსკტალერ |
| IT | Valdadige Terradeiforti
  Enakovreden izraz: Terradeiforti Valdadige | ვალდადიჯე ტერადეიფორტი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტერადეიფორტი ვალდადიჯე |
| IT | Valdichiana | ვალდიკიანა |
| IT | Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Arnad-Montjovet
  Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste | ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს არნად-მონტჟოვეტ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ |
| IT | Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Blanc de Morgex et de la Salle
  Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste | ვალე დ’აოსტა, შეიძლებამოსდევდეს ბლან დე მორჟექს ე დე ლა სალ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ |
| IT | Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Chambave
  Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste | ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს შამბავ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ |
| IT | Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Donnas
  Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste | ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს დონას ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ |
| IT | Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Enfer d'Arvier
  Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste | ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს ენფერ დ’არვიე
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ |
| IT | Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Nus
  Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste | ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს ნუს
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ |
| IT | Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Torrette
  Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste | ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს ტორეტე
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ |
| IT | Valpolicella, ki ga lahko spremlja Valpantena | ვალპოლიჩელა,შეიძლება ახლდეს ვალპანტენა |
| IT | Valsusa | ვალსუზა |
| IT | Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Grumello | ვალტელინა, სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს
  გრუმელო |
| IT | Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Inferno | ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს ინფერნო |
| IT | Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Maroggia | ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს მაროჯა |
| IT | Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Sassella | ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს სასელა |
| IT | Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Valgella | ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს ვალჯელა |
| IT | Velletri | ველეტრი |
| IT | Verbicaro | ვერბიკარო |
| IT | Verdicchio dei Castelli di Jesi | ვერდიკიო დეი კასტელი დი იეზი |
| IT | Verdicchio di Matelica | ვერდიკიო დი მატელიკა |
| IT | Verduno Pelaverga
  Enakovreden izraz: Verduno | ვერდუნო პელავერგა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვერდუნო |
| IT | Vermentino di Gallura | ვერმენტინო დი გალურა |
| IT | Vermentino di Sardegna | ვერმენტინო დი სარდენია |
| IT | Vernaccia di Oristano | ვერნაჩა დი ორისტანო |
| IT | Vernaccia di San Gimignano | ვერნაჩა დი სან ჯიმინიანო |
| IT | Vernaccia di Serrapetrona | ვერნაჩა დი სერაპეტრონა |
| IT | Vesuvio | ვეზუვიო |
| IT | Vicenza | ვიჩენცა |
| IT | Vignanello | ვინიანელო |
| IT | Vin Santo del Chianti | ვინ სანტო დელ კიანტი |
| IT | Vin Santo del Chianti Classico | ვინ სანტო დელ კიანტი კლასიკო |
| IT | Vin Santo di Montepulciano | ვინ სანტო დი მონტეპულჩანო |
| IT | Vini del Piave
  Enakovreden izraz: Piave | ვინი დელ პიავე
  ეკვივალენტური ტერმინი: პიავე |
| IT | Vino Nobile di Montepulciano | ვინო ნობილე დი მონტეპულჩანო |
| IT | Vittoria | ვიტორია |
| IT | Zagarolo | ძაგაროლო |
| CY | Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτη
  Enakovreden izraz: Vouni Panayia - Ampelitis | ვუნი პანაგიას-ამბელიტი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვუნი პანაგია-ამბელიტის |
| CY | Κουμανδαρία
  Enakovreden izraz: Commandaria | კუმანდარია
  ეკვივალენტური ტერმინი: კომანდარია |
| CY | Κρασοχώρια Λεμεσού, ki mu lahko sledi Αφάμης
  Enakovreden izraz: Krasohoria Lemesou - Afames | კრასოხორია ლემესუ, შეიძლება მოსდევდეს აფამის
  ეკვივალენტური ტერმინი: კრასოჰორია ლემესუ-აფამეს |
| CY | Κρασοχώρια Λεμεσού, ki mu lahko sledi Λαόνα
  Enakovreden izraz: Krasohoria Lemesou - Laona | კრასოხორია ლემესუ, შეიძლება მოსდევდეს ლაონა
  ეკვივალენტური ტერმინი: კრასოჰორია ლემესუ-ლაონა |
| CY | Λαόνα Ακάμα
  Enakovreden izraz: Laona Akama | ლაონა აკამა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლაონა აკამა |
| CY | Πιτσιλιά
  Enakovreden izraz: Pitsilia | პიცილია
  ეკვივალენტური ტერმინი: პიცილია |
| LU | Crémant du Luxemboug | კრემან დიუ ლუქსამბურჟუაზ |
| LU | Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi Ahn / Assel / Bech-Kleinmacher / Born / Bous / Bumerange / Canach / Ehnen / Ellingen / Elvange / Erpeldingen / Gostingen / Greveldingen / Grevenmacher, ki mu sledi Appellation contrôlée | მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს ან / ასელ / ბეკ-კლაინმახე / ბორნ / ბოუს / ბუმერანგე / კანახ / ენენ / ელინგენ / ელვანგე / ერპელდინგენ / გოსტინგენ / გრეველდინგენ / გრევენმახერ, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე |
| LU | Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi Lenningen / Machtum / Mechtert / Moersdorf / Mondorf / Niederdonven / Oberdonven / Oberwormelding / Remich / Rolling / Rosport / Stadtbredimus, ki mu sledi Appellation contrôlée | მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს ლენინგენ / მახტუმ / მეხტერტ / მერსდორფ / მონდორფ / ნიდერდონვენ / ობერდონვენ / ობერვორნმელდინგ / რემიხ / როლინგ / როსპორტ / შტადტბრედიმუს, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე |
| LU | Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi Remerschen / Remich / Schengen / Schwebsingen / Stadtbredimus / Trintingen / Wasserbilig / Wellenstein / Wintringen or Wormeldingen, ki mu sledi Appellation contrôlée | მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს რემერშენ / რემიხ / შენგენ / შვებსინგენ / შტადტბრედი- მუს/ ტრინტინგენ / ვასერბილიგ / ველენშტაინ / ვინტრინგენ ან ვორმელდინგენ, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე |
| LU | Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi ime sorte vinske trte, ki mu sledi Appellation contrôlée | მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს ღვინისსახეობის სახელი, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე |
| HU | Neszmélyi, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ნესმეი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Badacsonyi, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ბადაჩონ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Balaton | ბალატონ |
| HU | Balaton-felvidéki, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ბალატონ-ფელვიდეკ შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Balatonboglár, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ბალატონბოგლარ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Balatonfüred-Csopaki, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ბალატონფიურედ-ჩოპაკ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადები/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Bükk, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | იუკკ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Csongrád, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ჩონგრად, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Debrői hárslevelű | დებროი-ჰარშლეველიუ |
| HU | Duna | დუნა |
| HU | Etyek-Buda, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ეტეკ-ბუდა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Hajós-Baja, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ჰაიოშ-ბაია, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Izsáki Arany Sárfehér | იჟაკი არან შარფეჰერ |
| HU | Kunság, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | კუნშაგ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Mátra, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | მატრა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Mór, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | მორ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Nagy-Somló, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ნად-შომლო, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Pannonhalma, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | პანნონჰალმა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Pécs, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | პეჩ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Somlói,
  ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | შომლოი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Somlói Arany | შომლოი არან |
| HU | Somlói Nászéjszakák Bora | შომლოი ნასეისაკაკ ბორა |
| HU | Sopron, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | შოპრონ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Szekszárd, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | სეკსარდ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Tokaj, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ტოკაი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Tolna, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ტოლნა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Villányi, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ვილლან, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Villányi védett eredetű classicus | ვილანი ვედეტ ერედეტიუ კლაშიკუს |
| HU | Zala, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata | ზალა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი |
| HU | Eger | ეგერ |
| HU | Egerszóláti Olaszrizling | ეგერსოლატი ოლასრიზლინგ |
| HU | Káli | კალი |
| HU | Neszmély | ნესმეი |
| HU | Pannon | პანნონ |
| HU | Tihany | ტიჰან |
| MT | Gozo | გოზო |
| MT | Malta | მალტა |
| AT | Burgenland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ბურგენლანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Carnuntum, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კარნუნტუმ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Donauland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | დონაულანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Kamptal, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კამპტალ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Kärnten, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კერნტენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Kremstal, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | კრემშტალ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Mittelburgenland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | მიტელბურგენლანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Neusiedlersee, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ნოიზიდლერზეე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Neusiedlersee-Hügelland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ნოუზიდლერზეე-ჰიუგელანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Niederösterreich, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ნიედეროსტერაიხ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Oberösterreich, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ობეროსტერაიხ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Salzburg, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ზალცბურგ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Steiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | შტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Süd-Oststeiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ზუდ-ოსტსშტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Südburgenland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ზუდბურგენლანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Südsteiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ზუდშტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Thermenregion, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | თერმენრეგიონ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Tirol, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ტიროლ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Traisental, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ტრაიზენტალ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Vorarlberg, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ვორარლბერგ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Wachau, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ვახაუ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Weinviertel, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ვაინვირტელ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Weststeiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ვესტშტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| AT | Wien, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ვინ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| PT | Alenquer | ალენკერ |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Borba | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ბორბა |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Évora | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ევორა |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Granja-Amarele | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს გრანჟა-ამალერე |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Moura | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს მურა |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Portalegre | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს, პორტალეგრე |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Redondo | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს რედონდუ |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Reguengos | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს რეჰენგოშ |
| PT | Alentejo, ki mu lahko sledi Vidigueira | ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ვიდიგეირა |
| PT | Arruda | არუდა |
| PT | Bairrada | ბაირადა |
| PT | Beira Interior, ki mu lahko sledi Castelo Rodrigo | ბეირა ინტერიორ, შეიძლება მოსდევდეს კასტელუ როდრიგუ |
| PT | Beira Interior, ki mu lahko sledi Cova da Beira | ბეირა ინტერიორ, შეიძლება მოსდევდეს კოვა და ბეირა |
| PT | Beira Interior, ki mu lahko sledi Pinhel | ბეირა ინტერიორ, შეიძლება მოსდევდეს პინელ |
| PT | Biscoitos | ბისკოიტოშ |
| PT | Bucelas | ბუსელაშ |
| PT | Carcavelos | კარკაველოშ |
| PT | Colares | კოლარეშ |
| PT | Dão, ki mu lahko sledi Alva | დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ალვა |
| PT | Dão, ki mu lahko sledi Besteiros | დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ბესტეიროშ |
| PT | Dão, ki mu lahko sledi Castendo | დანუ, შეიძლება მოსდევდეს კასტენდუ |
| PT | Dão, ki mu lahko sledi Serra da Estrela | დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ესტრელა |
| PT | Dão, ki mu lahko sledi Silgueiros | დანუ, შეიძლება მოსდევდეს სილგეიროშ |
| PT | Dão, ki mu lahko sledi Terras de Azurara | დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ტერას დე აზურასა |
| PT | Dão, ki mu lahko sledi Terras de Senhorim | დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ტერაშ დე სენორინ |
| PT | Dão Nobre | დანუ ნობრი |
| PT | Douro, ki mu lahko sledi Baixo Corgo
  Enakovreden izraz: Vinho do Douro | დურო, შეიძლება მოსდევდეს ბაიშუ კორგო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დუ დურო |
| PT | Douro, ki mu lahko sledi Cima Corgo
  Enakovreden izraz: Vinho do Douro | დურო, შეიძლება მოსდევდეს სიმა კორგო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დუ დურო |
| PT | Douro, ki mu lahko sledi Douro Superior
  Enakovreden izraz: Vinho do Douro | დურო, შეიძლება მოსდევდეს დურო სუპერიორ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დუ დურო |
| PT | Encostas d'Aire, ki mu lahko sledi Alcobaça | ენკოსტაშ დ’აირე, შეიძლება მოსდევდეს ალკობასა |
| PT | Encostas d'Aire, ki mu lahko sledi Ourém | ენკოსტაშ დ’აირე, შეიძლება მოსდევდეს ურენ |
| PT | Graciosa | გრასიოზა |
| PT | Lafões | ლაფოინეშ |
| PT | Lagoa | ლაგოა |
| PT | Lagos | ლაგოშ |
| PT | Madeirense | მადეირენში |
| PT | Madera
  Enakovreden izraz: Madeira / Vinho da Madeira / Madeira Weine / Madeira Wine / Vin de Madère / Vino di Madera / Madeira Wijn | მადერა
  ეკვივალენტური ტერმინი: მადეირა / ვინო დე მადეირა / მადეირა ვაინ / მადეირა ვინ / ვინ დე მადერ / ვინო დი მადერა / მადეირა ვიჟნ |
| PT | Moscatel de Setúbal | მოსკატელ დე სეტუბალ |
| PT | Moscatel do Douro | მოსკატელ დუ დურო |
| PT | Óbidos | ობიდუშ |
| PT | Oporto
  Enakovreden izraz: Porto / Vinho do Porto / Vin de Porto / Port / Port Wine / Portwein / Portvin / Portwijn | ოპორტუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: პორტუ / ვინო დუ პორტუ / ვინ დე პორტუ / პორტ / პორტ ვინ / პორტვაინ / პორტვინ / პორტვიჟნ |
| PT | Palmela | პალმელა |
| PT | Pico | პიკო |
| PT | Portimão | პორტიმან |
| PT | Ribatejo, ki mu lahko sledi Almeirim | რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ალმეირინ |
| PT | Ribatejo, ki mu lahko sledi Cartaxo | რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს კარტაშო |
| PT | Ribatejo, ki mu lahko sledi Chamusca | რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს კამუსკა |
| PT | Ribatejo, ki mu lahko sledi Coruche | რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს კორუსე |
| PT | Ribatejo, ki mu lahko sledi Santarém | რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს სანტარენ |
| PT | Ribatejo, ki mu lahko sledi Tomar | რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ტონარ |
| PT | Setúbal | სეტუბალ |
| PT | Setúbal Roxo | სეტუბალ როზუ |
| PT | Tavira | ტავირა |
| PT | Távora-Varosa | ტავორა-ვაროზა |
| PT | Torres Vedras | ტორეს ვედრაშ |
| PT | Trás-os-Montes, ki mu lahko sledi Chaves | ტრაჟ-უშ-მონტეშ, შეიძლება მოსდევდეს კავეშ |
| PT | Trás-os-Montes, ki mu lahko sledi Planalto Mirandês | ტრაჟ-ოშ-მონტეშ, შეიძლება მოსდევდეს პლანალტუ მირანდეშ |
| PT | Trás-os-Montes, ki mu lahko sledi Valpaços | ტრაჟ-ოშ-მონტეშ, შეიძლება მოსდევდეს ვალპასოშ |
| PT | Vinho do Douro, ki mu lahko sledi Baixo Corgo
  Enakovreden izraz: Douro | ვინო დუ დურო, შეიძლება მოსდევდეს ბაიშუ კორგო
  ეკვივალენტური ტერმინი: დურო |
| PT | Vinho do Douro, ki mu lahko sledi Cima Corgo
  Enakovreden izraz: Douro | ვინო დუ დურო, შეიძლება მოსდევდეს სიმა კორგო
  ეკვივალენტური ტერმინი: დურო |
| PT | Vinho do Douro, ki mu lahko sledi Douro Superior
  Enakovreden izraz: Douro | ვინო დუ დურო, შეიძლება მოსდევდეს დურო სუპერიორ
  ეკვივალენტური ტერმინი: დურო |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Amarante | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ამარანტე |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Ave | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ავე |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Baião | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ბაიან |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Basto | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ბასტო |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Cávado | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს კავადუ |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Lima | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ლიმა |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Monção e Melgaço | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს მონსან ე მელგასუ |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Paiva | ვოინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს პაივა |
| PT | Vinho Verde, ki mu lahko sledi Sousa | ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს სოუზა |
| PT | Vinho Verde Alvarinho | ვინო ვერდე ალვარინო |
| PT | Vinho Verde Alvarinho Espumante | ვინო ვერდე ალვარინო ესპუმანტე |
| RO | Aiud, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | აიუდ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Alba Iulia, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ალბა იულია, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Babadag, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ბადაბაგ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Banat, ki mu lahko sledi Dealurile Tirolului | ბანატ, შეიძლება მოსდევდეს დეალურილე ტიროლულუი |
| RO | Banat, ki mu lahko sledi Moldova Nouă | ბანატ, შეიძლება მოსდევდეს მოლდოვა ნოვე |
| RO | Banat, ki mu lahko sledi Silagiu | ბანატ, შეიძლება მოსდევდეს სილაჯიუ |
| RO | Banu Mărăcine, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ბანუ მერეჩინე, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Bohotin, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ბოჰოტინ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Cernătești - Podgoria, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ჩერნეტეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Cotești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ჩოტეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Cotnari | კოტნარი |
| RO | Crișana, ki mu lahko sledi Biharia | კრიშანა, შეიძლება მოსდევდეს ბიჰარია |
| RO | Crișana, ki mu lahko sledi Diosig | კრიშანა, შეიძლება მოსდევდეს დიოსიგ |
| RO | Crișana, ki mu lahko sledi Șimleu Silvaniei | კრიშანა, შეიძლება მოსდევდეს შიმლეუ სილვანიეი |
| RO | Dealu Bujorului, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | დეალუ ბუჟორულუი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Boldești | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ბოლდეშტი |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Breaza | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ბრეაზა |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Ceptura | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ჩეპტურა |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Merei | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს მერეი |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Tohani | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ტოჰანი |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Urlați | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ურლაცი |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Valea Călugărească | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს კელუგერეასკე |
| RO | Dealu Mare, ki mu lahko sledi Zorești | დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ზორეშტი |
| RO | Drăgășani, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | დრეგეშანი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Huși, ki mu lahko sledi Vutcani | ჰუში, შეიძლება მოსდევდეს ვუტკანი |
| RO | Iana, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | იანა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Iași, ki mu lahko sledi Bucium | იაში, შეიძლება მოსდევდეს ბუჩიუმ |
| RO | Iași, ki mu lahko sledi Copou | იაში, შეიძლება მოსდევდეს კოპოუ |
| RO | Iași, ki mu lahko sledi Uricani | იაში, შეიძლება მოსდევდეს ურიკანი |
| RO | Lechința, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ლეკინცა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Mehedinți, ki mu lahko sledi Corcova | მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს კორკოვა |
| RO | Mehedinți, ki mu lahko sledi Golul | მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს გოლულ დრენჩეი |
| RO | Mehedinți, ki mu lahko sledi Orevița | მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს ორევიცა |
| RO | Mehedinți, ki mu lahko sledi Severin | მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს სევერინ |
| RO | Mehedinți, ki mu lahko sledi Vânju Mare | მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს ვენჟუ მარე |
| RO | Miniș, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | მინიშ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Murfatlar, ki mu lahko sledi Cernavodă | მურფატლარ, შეიძლება მოსდევდეს ჩერნავოდე |
| RO | Murfatlar, ki mu lahko sledi Medgidia | მურფატლარ, შეიძლება მოსდევდეს მედჯიდია |
| RO | Nicorești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ნიკორეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Odobești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ოდომეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Oltina, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | ოლტინა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Panciu, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | პანჩუ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Pietroasa, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | პიეტროასა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Recaș, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | რეკაშ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Sâmburești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | სემბურეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Sarica Niculițel, ki mu lahko sledi Tulcea | სარიკა ნიკულიცელ, შეიძლება მოსდევდეს ტულჩა |
| RO | Sebeș - Apold, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | სებეშ-აპოლდ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Segarcea, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | სეგარჩა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Ștefănești, ki mu lahko sledi Costești | შტეფენეშტი, შეიძლება მოსდევდეს კოსტეშტი |
| RO | Târnave, ki mu lahko sledi Blaj | ტერნავე, შეიძლება მოსდევდეს ბლაჟ |
| RO | Târnave, ki mu lahko sledi Jidvei | ტერნავე, შეიძლება მოსდევდეს ჟიდვეი |
| RO | Târnave, ki mu lahko sledi Mediaș | ტერნავე, შეიძლება მოსდევდეს მედიაშ |
| SI | Bela krajina, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | ბელა კრაჟინა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Belokranjec, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | ბელოკრანჟეც, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Bizeljčan, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | ბიზელჟჩან, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Bizeljsko-Sremič, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva
  Enakovreden izraz: Sremič-Bizeljsko | ბიზელჟსკო-სრემიჩ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: სრემიჩ-ბიზელჟსკო |
| SI | Cviček, Dolenjska, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | ცვიჩეკ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Dolenjska, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | დოლენჟსკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Goriška Brda, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva
  Enakovreden izraz: Brda | გორიშკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ბრდა |
| SI | Kras, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | კრას, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Metliška črnina, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | მეტლიშკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Prekmurje, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva
  Enakovreden izraz: Prekmurčan | პრეკმურჟე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: პრეკმურჩან |
| SI | Slovenska Istra, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | სლოვენსკა ისტრა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Štajerska Slovenija, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | შტაჟერსკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Teran, Kras, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva | ტერან, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი |
| SI | Vipavska dolina, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva
  Enakovreden izraz: Vipava, Vipavec, Vipavčan | ვიპავსკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვიპავა, ვიპავეც, ვიპავჩან |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Dunajskostredský vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს დუნაჟსკოსტრედსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Hurbanovský vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჰურბანოვსკი ვინოჰრადცკი რაჟონ |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Komárňanský vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს კომარნანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Palárikovský vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს პალარიკოვსკივონოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Štúrovský vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’
  შეიძლება მოსდევდეს შტუროვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Šamorínsky vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს შამორინსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Strekovský vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეი-ძლება მოსდევდეს სტრეკოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Galantský vinohradnícky rajón | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს გალანტსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Vrbovský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ვრბოვსკი ვინოჰრადნიკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Trnavský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს ტრნავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Skalický vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სკალიცკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Orešanský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს ორეშანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Hlohovecký vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჰლოჰოვეცკი ვინოჰრადნიცკა რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Doľanský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს დოლანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote | მალოკარპატსკა ვონოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Senecký vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს სენეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Stupavský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სტუპავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Modranský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს მოდრანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Bratislavský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ბრატისლავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Pezinský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს პეზინსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Záhorský vinohradnícky rajón | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს ზაჰორსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Pukanecký vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს პუკანეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Žitavský vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჟიტავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Želiezovský vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჟალიეზოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote | ნიტრიანსკა ვონოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Nitriansky vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ნიტრიანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Vrábeľský vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ვრაბელ’სკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Tekovský vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ტეკოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Zlatomoravecký vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ზლატომორავეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Šintavský vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს შინტავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Radošinský vinohradnícky rajón | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს რადოშინსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Fil'akovský vinohradnícky rajón | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ფილ’აკოვსკი ვინოჰ-რადნიცკი რაჟონ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Gemerský vinohradnícky rajón | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს გემერსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Hontiansky vinohradnícky rajón | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ჰონტიანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Ipeľský vinohradnícky rajón | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს იპელ’სკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Vinický vinohradnícky rajón | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ვინიკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Tornaľský vinohradnícky rajón | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ტორნალ’სკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Modrokamencký vinohradnícky rajón | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს მოდროკამენკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Vinohradnícka oblasť Tokaj, ki mu lahko sledi ena od naslednjih manjših geografskih enot Bara / Čerhov / Černochov / Malá Tŕňa / Slovenské Nové Mesto / Veľká Tŕňa / Viničky | ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ ტოკაჟ, შეიძლება მოსდევდეს ერთ-ერთი შემდეგი მცირე გეოგრაფიული ერთეული ბარა / ჩერჰოვ / ჩერნოჰოვ / მალა ტრნა / სლოვენსკე ნოვე მესტო / ველკა ტრნა / ვინიჩკი |
| SK | Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Michalovský vinohradnícky rajón | ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს მიხალოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote | ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| SK | Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Kráľovskochlmecký vinohradnícky rajón | ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს კრალ’ოვსკოხლმეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Moldavský vinohradnícky rajón | ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს მოლდავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| SK | Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Sobranecký vinohradnícky rajón | ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ ვიხოდოსლოვენსკა, შეიძლება მოსდევდეს სობრანეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ |
| UK | English Vineyards | ინგლიშ ვინიარდზ |
| UK | Welsh Vineyards | უელშ ვინიარდზ |

Država članica Evropske unije

Ime, ki se zaščiti

Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi

BE

Côtes de Sambre et Meuse

კოტ დე სამბრ ე მეზ

BE

Hagelandse wijn

ჰაგელანდსე ვინ

BE

Haspengouwse Wijn

ჰასპენგუვსე ვინ

BE

Heuvellandse Wijn

ჰეველანდსე ვინ

BE

Vlaamse mousserende kwaliteitswijn

ვლამსე მოუსერენდე კვალიტისვინ

BE

Cremant de Wallonie

კრემან დე ვალონი

BE

Vin mousseux de qualite de Wallonie

ვენ მუზო დე კალი დე ვალონი

BG

Асеновград, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Asenovgrad

ასენოვგრად, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ასენოვგრად

BG

Брестник, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Brestnik

ბრესტნიკ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ბრესტნიკ

BG

Варна, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Varna

ვარნა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ვარნა

BG

Велики Преслав, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Veliki Preslav

ველიკი პრესლავ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ველიკი პრესლავ

BG

Видин, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Vidin

ვიდინ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ვიდინ

BG

Враца, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Vratsa

ვრაცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ვრაცა

BG

Върбица, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Varbitsa

ვარბიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ვარბიცა

BG

Долината на Струма, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Struma valley

დოლინატა ნა სტრუმა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სტრუმა ველი

BG

Драгоево, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Dragoevo

დრაგოევო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: დრაგოევო

BG

Евксиноград, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Evksinograd

ევკსინოგრად, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ევკსინოგრად

BG

Ивайловград, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Ivaylovgrad

ივაილოვგრად, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ივაილოვგრად

BG

Карлово, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Karlovo

კარლოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: კარლოვო

BG

Карнобат, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Karnobat

კარბონატ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: კარბონატ

BG

Ловеч, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Lovech

ლოვეჩ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ლოვეჩ

BG

Лозицa, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Lozitsa

ლოზიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ლოზიცა

BG

Лом, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Lom

ლომ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ლომ

BG

Любимец, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Lyubimets

ლიუბიმეც, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ლიუბიმეც

BG

Лясковец, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Lyaskovets

ლიასკოვეც, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ლიასკოვეც

BG

Мелник, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Melnik

მელნიკ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიო- ნის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: მელნიკ

BG

Монтана, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Montana

მონტანა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: მონტანა

BG

Нова Загора, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Nova Zagora

ნოვა ზაგორა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ნოვა ზაგორა

BG

Нови Пазар, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Novi Pazar

ნოვი Pპაზარ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ნოვი პაზარ

BG

Ново село, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Novo Selo

ნოვო სელო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ნოვო სელო

BG

Оряховица, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Oryahovitsa

ორიახოვიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ორიაჰოვიცა

BG

Павликени, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Pavlikeni

პავლიკენი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: პავლიკენი

BG

Пазарджик, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Pazardjik

პაზარჯიკ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: პაზარჯიკ

BG

Перущица, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Perushtitsa

პერუშჩიცა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი ე

კვივალენტური ტერმინი: პერუშიცა

BG

Плевен, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Pleven

პლევენ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: პლევენ

BG

Пловдив, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Plovdiv

პლოვდივ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: პლოვდივ

BG

Поморие, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Pomorie

პომორიე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: პომორიე

BG

Русе, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Ruse

რუსე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: რუსე

BG

Сакар, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Sakar

საკარ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: საკარ

BG

Сандански, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Sandanski

სანდანსკი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: სანდანსკი

BG

Свищов, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Svishtov

სვიშჩოვ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სვიშტოვ

BG

Септември, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Septemvri

სეპტემვრი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სეპტემვრი

BG

Славянци, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Slavyantsi

სლავიანცი, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრე- გიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სლავიანცი

BG

Сливен, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Sliven

სლივენ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: სლივენ

BG

Стамболово, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Stambolovo

სტამბოლოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბ- რეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სტამბოლოვო

BG

Стара Загора, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Stara Zagora

სტარა ზაგორა, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სტარა ზაგორა

BG

Сунгурларе, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Sungurlare

სუნგურლარე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბ- რეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: სუნგურლარე

BG

Сухиндол, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Suhindol

სუხინდოლ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრე- გიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: სუჰინდოლ

BG

Търговище, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Targovishte

ტარგოვიშჩე, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ტარგოვიშტე

BG

Хан Крум, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Han Krum

ჰან კრუმ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ჰან კრუმ

BG

Хасково, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Haskovo

ხასკოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიო- ნის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ჰასკოვო

BG

Хисаря, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Hisarya

ხისარია, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიო- ნის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ჰისარია

BG

Хърсово, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Harsovo

ხარსოვო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგი- ონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ჰარსოვო

BG

Черноморски район, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Black Sea Region

ჩერნომორსკი რაიონ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ბლექ სი რეჯიონ

BG

Черноморски район, ki mu lahko sledi Южно Черноморие

Enakovreden izraz: Southern Black Sea Coast

ჩერნომორსკი რაიონ, შეიძლება მოსდევდეს იუჟნო ჩერნომორიე ეკვივალენტური ტერმინი: საუთერნ ბლექ სი ქოუსთ

BG

Шивачево, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Shivachevo

შივაჩევო, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: შივაჩევო

BG

Шумен, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Shumen

შუმენ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: შუმენ

BG

Ямбол, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Yambol

იამბოლ, მოსდევს ან არ მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: იამბოლ

BG

Болярово Enakovreden izraz: Bolyarovo

ბოლიაროვო ეკვივალენტური ტერმინი: ბოლიაროვო

CZ

Čechy, ki mu lahko sledi Litoměřická

ჩეხი, შეიძლება მოსდევდეს ლიტომერჟიცკა

CZ

Čechy, ki mu lahko sledi Mělnická

ჩეხი, შეიძლება მოსდევდეს მელნიცკა

CZ

Morava, ki mu lahko sledi Mikulovská

მორავა, შეიძლება მოსდევდეს მიკულოვსკა

CZ

Morava, ki mu lahko sledi Slovácká

მორავა, შეიძლება მოსდევდეს სლოვაცკა

CZ

Morava, ki mu lahko sledi Velkopavlovická

მორავა, შეიძლება მოსდევდეს ველკოპავლოვიცკა

CZ

Morava, ki mu lahko sledi Znojemská

მორავა, შეიძლება მოსდევდეს ზნოჟემსკა

DE

Ahr, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

არ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Baden, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ბადენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Franken, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ფრანკენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Hessische Bergstraße, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ჰესიშე ბერგშტრასე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Mittelrhein, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

მიტელრაინ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Mosel-Saar-Ruwer, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Mosel

მოზელ-საარ-რუვერ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: მოზელ

DE

Nahe, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ნაე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Pfalz, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

პფალც, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Rheingau, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

რაინგაუ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Rheinhessen, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

რაინჰესენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Saale-Unstrut, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ზაალე-უნშრუტ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Sachsen, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ზაქსენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

DE

Württemberg, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ვიურტემბერგ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

EL

Αγχίαλος

Enakovreden izraz: Anchialos

ანხიალოს

ეკვივალენტური ტერმინი: ანხიალოს

EL

Αμύνταιο

Enakovreden izraz: Amynteo

ამინტეო

ეკვივალენტური ტერმინი: ამინტეო

EL

Αρχάνες

Enakovreden izraz: Archanes

არხანეზ

ეკვივალენტური ტერმინი: არჰანეს

EL

Γουμένισσα

Enakovreden izraz: Goumenissa

ღუმენისა

ეკვივალენტური ტერმინი: გუმენისა

EL

Δαφνές

Enakovreden izraz: Dafnes

დაფნეზ

ეკვივალენტური ტერმინი: დაფნეს

EL

Ζίτσα

Enakovreden izraz: Zitsa

ზიცა

ეკვივალენტური ტერმინი: ზიცა

EL

Λήμνος

Enakovreden izraz: Lemnos

ლიმნოს

ეკვივალენტური ტერმინი: ლემნოს

EL

Μαντινεία

Enakovreden izraz: Mantinia

მანტინია

ეკვივალენტური ტერმინი: მანტინია

EL

Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας

Enakovreden izraz: Mavrodafne of Cephalonia

მავროდაფნი კეფალინიაზ ეკვივალენტური ტერმინი: მავროდაფნი ოფ კეფალონია ან კატლონიას მავროდაფნი

EL

Μαυροδάφνη Πατρών

Enakovreden izraz: Mavrodaphne of Patras

მავროდაფნი პატრონ

ეკვივალენტური ტერმინი: მავროდაფნი ოფ პატრას ან პატრას მავროდაფნი

EL

Μεσενικόλα

Enakovreden izraz: Messenikola

მესენიკოლა

ეკვივალენტური ტერმინი: მესენიკოლა

EL

Μοσχάτος Κεφαλληνίας

Enakovreden izraz: Cephalonia Muscatel

მოსხატოზ კეფალინიაზ

ეკვივალენტური ტერმინი: კეფალონია მუსკატელ

EL

Μοσχάτος Λήμνου

Enakovreden izraz: Lemnos Muscatel

მოსხატოზ ლიმნუ

ეკვივალენტური ტერმინი: ლემნოს მუსკატელ

EL

Μοσχάτος Πατρών

Enakovreden izraz: Patras Muscatel

მოსხატოზ პატრონ

ეკვივალენტური ტერმინი: პატრას მუსკატელ

EL

Μοσχάτος Ρίου Πατρών

Enakovreden izraz: Rio Patron Muscatel

მოსხატოზ რიუ პატრონ ეკვივალენტური ტერმინი: რიო პატრონ მუსკატელ

EL

Μοσχάτος Ρόδου

Enakovreden izraz: Rhodes Muscatel

მოსხატოზ როდუ

ეკვივალენტური ტერმინი: როდეს მუსკატელ

EL

Νάουσα

Enakovreden izraz: Naoussa

ნაუსა

ეკვივალენტური ტერმინი: ნაუსა

EL

Νεμέα

Enakovreden izraz: Nemea

ნემეა

ეკვივალენტური ტერმინი: ნემეა

EL

Πάρος

Enakovreden izraz: Paros

პაროს

ეკვივალენტური ტერმინი: პაროს

EL

Πάτρα

Enakovreden izraz: Patras

პატრა

ეკვივალენტური ტერმინი: პატრას

EL

Πεζά

Enakovreden izraz: Peza

პეზა

ეკვივალენტური ტერმინი: პეზა

EL

Πλαγιές Μελίτωνα

Enakovreden izraz: Cotes de Meliton

პლაღიეზ მელიტონა

ეკვივალენტური ტერმინი: კოტ დე მელიტონ

EL

Ραψάνη

Enakovreden izraz: Rapsani

რაფსანი

ეკვივალენტური ტერმინი: რაფსანი

EL

Ρόδος

Enakovreden izraz: Rhodes

როდოზ

ეკვივალენტური ტერმინი: როდეს

EL

Ρομπόλα Κεφαλληνίας

Enakovreden izraz: Robola of Cephalonia

რომპოლა კეფალინიაზ ეკვივალენტური ტერმინი: რობოლა ოფ კეფალონია ან კეფალონიას რობოლა

EL

Σάμος

Enakovreden izraz: Samos

სამოზ

ეკვივალენტური ტერმინი: სამოს

EL

Σαντορίνη

Enakovreden izraz: Santorini

სანტორინი

ეკვივალენტური ტერმინი: სანტორინი

EL

Σητεία

Enakovreden izraz: Sitia

სიტია

ეკვივალენტური ტერმინი: სიტია

ES

Abona

აბონა

ES

Alella

ალელია

ES

Alicante, ki mu lahko sledi Marina Alta

ალიკანტე, შეიძლება მოსდევდეს მარინა ალტა

ES

Almansa

ალმანსა

ES

Ampurdán-Costa Brava

ამპურდან-კოსტა ბრავა

ES

Arabako Txakolina

Enakovreden izraz: Txakolí de Álava

არაბაკო ტსაკოლინა

ეკვივალენტური ტერმინი: ტსაკოლი დე ალავა

ES

Arlanza

არლანსა

ES

Arribes

არიბეს

ES

Bierzo

ბიერსო

ES

Binissalem

ბინისალემ

ES

Bizkaiko Txakolina

Enakovreden izraz: Chacolí de Bizkaia

ბისკაიკო ტსაკოლინა ეკვივალენტური ტერმინი: ჩაკოლი დე ბისკაია

ES

Bullas

ბულიას

ES

Calatayud

კალატაიუდ

ES

Campo de Borja

კამპო დე ბორხა

ES

Cariñena

კარინენია

ES

Cataluña

კატალუნია

ES

Cava

კავა

ES

Chacolí de Bizkaia

Enakovreden izraz: Bizkaiko Txakolina

ჩაკოლი დე ბისკაია

ეკვივალენტური ტერმინი: ბისკაიკო ტსაკოლინა

ES

Chacolí de Getaria

Enakovreden izraz: Getariako Txakolina

ჩაკოლი დე ხეტარია

ეკვივალენტური ტერმინი: ხეტარიაკო ტსაკოლინა

ES

Cigales

სეგალეს

ES

Conca de Barberá

კონკა დე ბარბერა

ES

Condado de Huelva

კონდადო დე უელვა

ES

Costers del Segre, ki mu lahko sledi Artesa

კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს არტესა

ES

Costers del Segre, ki mu lahko sledi Les Garrigues

კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს ლე გარიგვეს

ES

Costers del Segre, ki mu lahko sledi Raimat

კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს რაიმატ

ES

Costers del Segre, ki mu lahko sledi Valls de Riu Corb

კოსტერს დელ სეგრე, შეიძლება მოსდევდეს ვალს დე რიუ კორბ

ES

Dehesa del Carrizal

დეესა დელ კარისალ

ES

Dominio de Valdepusa

დომინიო დე ვალდეპუსა

ES

El Hierro

ელ იერო

ES

Finca Élez

ფინკა ელეს

ES

Getariako Txakolina

Enakovreden izraz: Chacolí de Getaria

ხეტარიაკო ტსაკოლინა

ეკვივალენტური ტერმინი: ჩაკოლი დე ხეტარია

ES

Guijoso

გიხოსო

ES

Jerez-Xérès-Sherry

ხერეს-სერეს-სერი

ES

Jumilla

ხუმილია

ES

La Mancha

ლა მანჩა

ES

La Palma, ki mu lahko sledi Fuencaliente

ლა პალმა, შეიძლება მოსდევდეს ფუენკალიენტე

ES

La Palma, ki mu lahko sledi Hoyo de Mazo

ლა პალმა, შეიძლება მოსდევდეს ოიო დე მასო

ES

La Palma, ki mu lahko sledi Norte de la Palma

ლა პალმა, შეიძლება მოსდევდეს ნორტე დე ლა პალმა

ES

Lanzarote

ლანსაროტე

ES

Málaga

მალაგა

ES

Manchuela

მანჩუელა

ES

Manzanilla Sanlúcar de Barrameda

მანსანილია სანლუკარ დე ბარამედა

ES

Méntrida

მენტრიდა

ES

Mondéjar

მონდეხარ

ES

Monterrei, ki mu lahko sledi Ladera de Monterrei

მონტერეი, შეიძლება მოსდევდეს ლადერა დე მონტერეი

ES

Monterrei, ki mu lahko sledi Val de Monterrei

მონტერეი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე მონტერეი

ES

Montilla-Moriles

მონტილია-მორილეს

ES

Montsant

მონტსანტ

ES

Navarra, ki mu lahko sledi Baja Montaña

ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს ბახა მონტანია

ES

Navarra, ki mu lahko sledi Ribera Alta

ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ალტა

ES

Navarra, ki mu lahko sledi Ribera Baja

ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ბახა

ES

Navarra, ki mu lahko sledi Tierra Estella

ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს ტიერა ესტელია

ES

Navarra, ki mu lahko sledi Valdizarbe

ნავარა, შეიძლება მოსდევდეს ვალდისარბე

ES

Pago de Arínzano

Enakovreden izraz: Vino de pago de Arinzano

პაგო დე არინსანო

ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დე პაგო დე არინსანო

ES

Penedés

პენედეს

ES

Pla de Bages

პლა დე ბახეს

ES

Pla i Llevant

პლა ი ლევანტ

ES

Priorat

პრიორატ

ES

Rías Baixas, ki mu lahko sledi Condado do Tea

რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს კონდადო დო ტეა

ES

Rías Baixas, ki mu lahko sledi O Rosal

რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს ო როსალ

ES

Rías Baixas, ki mu lahko sledi Ribeira do Ulla

რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს რიბეირა დო ულია

ES

Rías Baixas, ki mu lahko sledi Soutomaior

რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს სოტომაიორ

ES

Rías Baixas, ki mu lahko sledi Val do Salnés

რიას ბაისას, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დო სალნე

ES

Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Amandi

რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს ამანდი

ES

Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Chantada

რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს ჩანტადა

ES

Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Quiroga-Bibei

რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს კიროგა-ბიბეი

ES

Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Ribeiras do Miño

რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს რიბეირას დო მინიო

ES

Ribeira Sacra, ki mu lahko sledi Ribeiras do Sil

რიბეირა საკრა, შეიძლება მოსდევდეს რიბეირას დო სილ

ES

Ribeiro

რიბეირო

ES

Ribera del Duero

რიბერა დელ დუერო

ES

Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Cañamero

რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს განიამერო

ES

Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Matanegra

რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს მატანეგრა

ES

Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Montánchez

რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს მონტანჩეს

ES

Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Ribera Alta

რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ალტა

ES

Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Ribera Baja

რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს რიბერა ბახა

ES

Ribera del Guadiana, ki mu lahko sledi Tierra de Barros

რიბერა დელ გვადიანა, შეიძლება მოსდევდეს ტიერა დე ბაროს

ES

Ribera del Júcar

რიბერა დელ ხუკარ

ES

Rioja, ki mu lahko sledi Rioja Alavesa

რიოხა, შეიძლება მოსდევდეს რიოხა ალავესა

ES

Rioja, ki mu lahko sledi Rioja Alta

რიოხა, შეიძლება მოსდევდეს რიოხა ალტა

ES

Rioja, ki mu lahko sledi Rioja Baja

რიოხა, შეიძლება მოსდევდეს რიოხა ბახა

ES

Rueda

რუედა

ES

Sierras de Málaga, ki mu lahko sledi Serranía de Ronda

სიერას დე მალაგა, შეიძლება მოსდევდეს სერანია დე რონდა

ES

Somontano

სომონტანო

ES

Tacoronte-Acentejo, ki mu lahko sledi Anaga

ტაროკონტე-ასენტეხო, შეიძლება მოსდევდეს ანაგა

ES

Tarragona

ტარაგონა

ES

Terra Alta

ტერა ალტა

ES

Tierra de León

ტიერა დე ლეონ

ES

Tierra del Vino de Zamora

ტიერა დელ ვინო დე სამორა

ES

Toro

ტორო

ES

Txakolí de Álava

Enakovreden izraz: Arabako Txakolina

ტსაკოლი დე ალავა

ეკვივალენტური ტერმინი: არაბაკო ტსაკოლინია

ES

Uclés

უკლეს

ES

Utiel-Requena

უტიელ-რეკენია

ES

Valdeorras

ვალდეორას

ES

Valdepeñas

ვალდეპენიას

ES

Valencia, ki mu lahko sledi Alto Turia

ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს ალტო ტურია

ES

Valencia, ki mu lahko sledi Clariano

ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს კლარიანო

ES

Valencia, ki mu lahko sledi Moscatel de Valencia

ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს მოსკატელ დე ვალენსია

ES

Valencia, ki mu lahko sledi Valentino

ვალენსია, შეიძლება მოსდევდეს ვალენტინიო

ES

Valle de Güímar

ვალიე დე გვიმარ

ES

Valle de la Orotava

ვალიე დე ლა ოროტავა

ES

Valles de Benavente

ვალიეს დე ბენავენტე

ES

Vino de Calidad de Valtiendas

ვინო დე კალიდად დე ვალტიენდას

ES

Vinos de Madrid, ki mu lahko sledi Arganda

ვინოს დე მადრიდ, შეიძლება მოსდევდეს არგანდა

ES

Vinos de Madrid, ki mu lahko sledi Navalcarnero

ვინოს დე მადრიდ, შეიძლება მოსდევდეს ნავალკარნერო

ES

Vinos de Madrid, ki mu lahko sledi San Martín de Valdeiglesias

ვინოს დე მადრიდ, შეიძლება მოსდევდეს სან მარტინ დე ვალდეიგლესიას

ES

Ycoden-Daute-Isora

იკოდენ-დოტ-ისორა

ES

Yecla

იეკლა

FR

Ajaccio

აჟასიო

FR

Aloxe-Corton

ალოქს-კორტონ

FR

Alsace, ki mu lahko sledi ime sorte vinske trte in/ali ime manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Vin d'Alsace

ალზას, შეიძლება მოსდევდეს სხვადასხვა ღვინისდა/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეკვივალენტური ტერმინი: ვენ დ’ალზას

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Altenberg de Bergbieten

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ალტენბერგ დე ბერგბიტენ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Altenberg de Bergheim

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ალტენბერგ დე ბერგჰაიმ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Altenberg de Wolxheim

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ალტენბერგ დე ვოლქსჰაიმ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Brand

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ბრენდ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Bruderthal

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ბრიუდერტალ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Eichberg

ალზას გრან კრიუ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Engelberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ენგელბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Florimont

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფლორიმონ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Frankstein

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფრანკშტაინ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Froehn

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფრენ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Furstentum

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფურსტენტუმ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Geisberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს გაისბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Gloeckelberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს გლეკელბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Goldert

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს გოლდერტ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Hatschbourg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ჰატშბურგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Hengst

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ჰენგსტ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kanzlerberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კანცლერბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kastelberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კასტელბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kessler

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კესლერ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kirchberg de Barr

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კირხბერგ დე ბარ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kirchberg de Ribeauvillé

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კირხბერგ დე რიბოვილე

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Kitterlé

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს კიტერლე

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Mambourg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მამბურგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Mandelberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მანდელბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Marckrain

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მარკრაინ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Moenchberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მენხბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Muenchberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს მუენხბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Ollwiller

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ოლვილერ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Osterberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ოსტერბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Pfersigberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს პფესიგბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Pfingstberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს პფინგშტბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Praelatenberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს პრელატენბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Rangen

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს რანგენ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Saering

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სერინგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Schlossberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შლოსბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Schoenenbourg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შენენბურგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Sommerberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სომერბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Sonnenglanz

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სონენგლანც

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Spiegel

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შპიგელ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Sporen

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს სპორენ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Steinen

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შტაინენ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Steingrubler

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შტაინგრუბლერ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Steinklotz

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს შტაინკლოც

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Vorbourg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ფორბურგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Wiebelsberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ვიბელსბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Wineck-Schlossberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ვინეკ-შლოსბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Winzenberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ვინცენბერგ

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Zinnkoepflé

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ცინკეპფლე

FR

Alsace Grand Cru, ki mu sledi Zotzenberg

ალზას გრან კრიუ, მოსდევს ცოცენბერგ

FR

Alsace Grand Cru, pred katerim je Rosacker

ალზას გრან კრიუ, წინ უძღვის როზაკერ

FR

Anjou, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“, pred katerim je lahko „Rosé“

ანჟუ, შეიძლება მოსდევდეს „ვალ დე ლუარ’, „მუ სო’ ან წინ უძღოდეს “როზე“

FR

Anjou Coteaux de la Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire

ანჟუ კოტო დე ლა ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Anjou Villages, ki mu lahko sledi Val de Loire

ანჟუ ვილაჟ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Anjou-Villages Brissac, ki mu lahko sledi Val de Loire

ანჟუ – ვილაჟ ბრისაკ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Arbois, ki mu lahko sledi Pupillin, ki mu lahko sledi „mousseux“

არბუა, შეიძლება მოსდევდეს „პუპიილენ“, „მუსო“.

FR

Auxey-Duresses, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

ოქსი-დიურეს, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ“, ან „კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Bandol

Enakovreden izraz: Vin de Bandol

ბანდოლ

ეკვივალენტური ტერმინი: ვენ დე ბანდოლ

FR

Banyuls, ki mu lahko sledi „Grand Cru“ in /ali „Rancio“

ბანიულ, შეიძლება მოსდევდეს „გრან კრიუ“ და/ან „რანსიო“

FR

Barsac

ბარსაკ

FR

Bâtard-Montrachet

ბეტარ-მონტრაშე

FR

Béarn, ki mu lahko sledi Bellocq

ბეარნ, შეიძლება მოსდევდეს ბელოკ

FR

Beaujolais, ki mu lahko sledi ime sorte vinske trte in/ali ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi „Villages“, ki mu lahko sledi „Supérieur“

ბოჟოლე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი, ან „ვილაჟ’, ან‘სუპერიერ“

FR

Beaune

ბონ

FR

Bellet

Enakovreden izraz: Vin de Bellet

ბელე

ეკვივალენტური ტერმინი: ვენ დე ბელე

FR

Bergerac, ki mu lahko sledi „sec“

ბერჟერაკ, შეიძლება მოსდევდეს „სეკ“

FR

Bienvenues-Bâtard-Montrachet

ბიენვენუეს-ბატარ-მონტრაშე

FR

Blagny, ki mu lahko sledi Côte de Beaune / Côte de Beaune-Villages

ბლანი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბონ / კოტ დე ბონ-ვილაჟ

FR

Blanquette de Limoux

ბლანკეტ დე ლიმუ

FR

Blanquette méthode ancestrale

ბლანკეტ მეტოდ ანსესტრალ

FR

Blaye

ბლეი

FR

Bonnes-mares

ბონ მარ

FR

Bonnezeaux, ki mu lahko sledi Val de Loire

ბონეზო, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Bordeaux, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“, „Mousseux“ ali „supérieur“

ბორდო, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე“, „როზე“, „მუსო“, „სუპერიერ“

FR

Bordeaux Côtes de Francs

ბორდო კოტ დე ფრან

FR

Bordeaux Haut-Benauge

ბორდო ბენოჟ

FR

Bourg

Enakovreden izraz: Côtes de Bourg / Bourgeais

ბურ

ეკვივალენტური ტერმინი: კოტ დე ბურ / ბურჟე

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Chitry

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე“, „როზე“ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი „შიტრი“

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côte Chalonnaise

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, „როზე’ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი “კოტ შალონეზ“

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côte Saint-Jacques

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ სენ-ჟაკ

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côtes d'Auxerre

ბურგონ შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი კოტ დ’ოქსერ

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Côtes du Couchois

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ დიუ კუშუა

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Coulanges-la-Vineuse

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კულანჟ-ლა-ვინეზ

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Épineuil

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ეპინეი

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Hautes Côtes de Beaune

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ დე ბონ

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Hautes Côtes de Nuits

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’ “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი კოტ დე ნუი

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote La Chapelle Notre-Dame

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ლა შაპელ ნოტრ-დამ

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Le Chapitre

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი ლე შაპიტრ

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Montrecul / Montre-cul / En Montre-Cul

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიულიერთეულის სახელი მონტრკიულ / მონტრ-კიულ / ან მონტრ-კიულ

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“ ali ime manjše geografske enote Vézelay

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე’, “როზე’ ანმცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ვეზელე

FR

Bourgogne, ki mu lahko sledi „Clairet“, „Rosé“,„ordinaire“ ali „grand ordinaire“

ბურგონ, შეიძლება მოსდევდეს „კლერე“, „როზე“, „ორდინერ“ ან „გრან ორდინერ“

FR

Bourgogne aligoté

ბურგონ ალიგოტე

FR

Bourgogne passe-tout-grains

ბურგონ პას-ტუ-გრენ

FR

Bourgueil

ბურგეი

FR

Bouzeron

ბუზრონ

FR

Brouilly

ბრუიი

FR

Bugey, ki mu lahko sledi Cerdon, pred katerim je lahko „Vins du“, „Mousseux du“, „Pétillant“ ali „Roussette du“ ali mu lahko sledi „Mousseux“ ali „Pétillant“, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ბუგე, შეიძლება მოსდევდეს სერდონ, წინ უძღოდეს „ვენ დიუ’, „მუსო დიუ’, „პეტიიან’, ან „რუსეტ დიუ“ ან მოსდევდეს “მუსო“ ან “პეტიიან“ .შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Buzet

ბუზე

FR

Cabardès

კაბარდე

FR

Cabernet d'Anjou, ki mu lahko sledi Val de Loire

კაბერნე დ’ანჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Cabernet de Saumur, ki mu lahko sledi Val de Loire

კაბერნე დე სომურ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Cadillac

კადილაკ

FR

Cahors

კაორ

FR

Cassis

კასის

FR

Cérons

სერონ

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Beauroy, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბოროი ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Berdiot, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბერდიო ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Beugnons

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბენიონ

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Butteaux, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ბიუტო ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Chapelot, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს შაპელო ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Chatains, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს შატენ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Chaume de Talvat, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს შომ დე ტალვა

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Bréchain, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბრეშენ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Cuissy

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე კისი

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Fontenay, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ფონტენე ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Jouan, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ჟუან ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Léchet, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ლეშე ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Savant, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე სავან ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte de Vaubarousse, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ვობარუს ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Côte des Prés Girots, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე პრე ჟირო ან ‘პრემიე კრიუ

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Forêts, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ფორე ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Fourchaume, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ფურშომ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi L'Homme mort, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლ’ომ მორ ან „პრემიერ კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Les Beauregards

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ბორ გარ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Les Épinottes, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ეპინოტ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Les Fourneaux, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ფურნო ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Les Lys, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ლე ლი ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Mélinots, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მელინო ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Mont de Milieu, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მონ დე მილიე ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Montée de Tonnerre

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მონტე დე ტონერ

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Montmains, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მონტმენ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Morein, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მორენ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Pied d'Aloup, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს პიე დ’ალუპ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Roncières, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს რონსიერ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Sécher, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს სეშე ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Troesmes, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ტრემ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vaillons, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ველონ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vau de Vey, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვო დე ვეი ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vau Ligneau, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვო ლინიო ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vaucoupin, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოკუპენ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vaugiraut, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოჟირო ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vaulorent, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოდევდეს ვოლორან ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vaupulent, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოპულან ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vaux-Ragons, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვო-რაგონ ან „პრემიე კრიუ“

FR

Chablis, ki mu lahko sledi Vosgros, ki mu lahko sledi „premier cru“

შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს ვოსგრო ან პრემიე კრიუ’

FR

Chablis

შაბლი

FR

Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Blanchot

შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ბლანშო

FR

Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Bougros

შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ბუგრო

FR

Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Grenouilles

შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს გრენუი

FR

Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Les Clos

შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო

FR

Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Preuses

შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს პრეზე

FR

Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Valmur

შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ვალმურ

FR

Chablis grand cru, ki mu lahko sledi Vaudésir

შაბლი გრან კრიუ, შეიძლება მოსდევდეს ვოდეზირ

FR

Chambertin

შამბერტენ

FR

Chambertin-Clos-de-Bèze

შამბერტენ კლო დე ბეზ

FR

Chambolle-Musigny

შამბოლ მიუზინი

FR

Champagne

შამპან

FR

Chapelle-Chambertin

შაპელ-შამბერტენ

FR

Charlemagne

შარლემან

FR

Charmes-Chambertin

შარმ-შამბერტენ

FR

Chassagne-Montrachet, ki mu lahko sledi Côte de Beaune / Côtes de Beaune-Villages

შასან-მონტრაშე, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბონ / კოტ დე ბონ-ვილაჟ

FR

Château Grillet

შატო-გრიე

FR

Château-Chalon

შატო-შალონ

FR

Châteaumeillant

შატომეიან

FR

Châteauneuf-du-Pape

შატონეფ-დიუ-პაპ

FR

Châtillon-en-Diois

შატიონ ან-დიუა

FR

Chaume - Premier Cru des coteaux du Layon

შომ-პრემიე კრიუ დე კოტო დიუ ლეონ

FR

Chenas

შენა

FR

Chevalier-Montrachet

მონტრაშე

FR

Cheverny

შავერნი

FR

Chinon

შინო

FR

Chiroubles

შირუბლ

FR

Chorey-les-Beaune, ki mu lahko sledi Côte de Beaune / Côte de Beaune-Villages

შორი-ლე-ბონ, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ბონ / კოტ დე ბონ-ვილაჟ

FR

Clairette de Bellegarde

კლერეტ დე ბელგარდ

FR

Clairette de Die

კლერეტ დე დი

FR

Clairette de Languedoc, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კლერეტ დე ლანგდოკ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Clos de la Roche

კლო დე ლა როშ

FR

Clos de Tart

კლო დე ტარ

FR

Clos de Vougeot

კლო დე ვუჟო

FR

Clos des Lambrays

კლო დე ლამბრე

FR

Clos Saint-Denis

კლო სენ-დენი

FR

Collioure

კოლიურ

FR

Condrieu

კონდრიე

FR

Corbières

კორბიერ

FR

Cornas

კორნა

FR

Corse, ki mu lahko sledi Calvi, pred katerim je lahko „Vin de“

კორს, შეიძლება მოსდევდეს კალვი ან წინუძღოდეს „ვენ დე“

FR

Corse, ki mu lahko sledi Coteaux du Cap Corse, pred katerim je lahko „Vin de“

კორს, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დიუ კაპ კორს ან წინ უძღოდეს „ვენ დე“

FR

Corse, ki mu lahko sledi Figari, pred katerim je lahko „Vin de“

კორს, შეიძლება მოსდევდეს ფიგარი ან წინუძღოდეს „ვენ დე“

FR

Corse, ki mu lahko sledi Porto-Vecchio, pred katerim je lahko „Vin de“

კორს, შეიძლება მოსდევდეს პორტო-ვეკშიო ან წინუსწრებდეს „ვენ დე“

FR

Corse, ki mu lahko sledi Sartène, pred katerim je lahko „Vin de“

კორს, შეიძლება მოსდევდეს სარტენ ან წინუძღოდეს „ვენ დე“

FR

Corse, pred katerim je lahko „Vin de“

კორს, შეიძლება წინ უძღოდეს „ვენ დე“

FR

Corton

კორტონ

FR

Corton-Charlemagne

კორტონ-შარლემან

FR

Costières de Nîmes

კოსტიერ დე ნიმ

FR

Côte de Beaune, pred katerim je ime manjše geografske enote

კოტ დე ბონ, შეიძლება წინ უძღოდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Côte de Beaune-Villages

კოტ დე ბონ-ვილაჟ

FR

Côte de Brouilly

კოტ დე ბრუი

FR

Côte de Nuits-villages

კოტ დე ნუი-ვილაჟ

FR

Côte roannaise

კოტ როანეზ

FR

Côte Rôtie

კოტ როტი

FR

Coteaux champenois, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კოტო შამპენუა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Coteaux d'Aix-en-Provence

კოტო დ’ექს-ან-პროვანს

FR

Coteaux d'Ancenis, ki mu sledi ime sorte vinske trte

შეიძლება მოსდევდეს ღვინისსახეობის სახელი

FR

Coteaux de Die

კოტო დე დი

FR

Coteaux de l'Aubance, ki mu lahko sledi Val de Loire

კოტო დე ლობანს, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Coteaux de Pierrevert

კოტო დე პიერვერ

FR

Coteaux de Saumur, ki mu lahko sledi Val de Loire

კოტო დე სომიურ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Coteaux du Giennois

კოტო დიუ ჟიენუა

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Cabrières

კოტო დიუ ლანგედოგ, შეიძლება მოსდევდეს კაბრიერ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Coteaux de la Méjanelle / La Méjanelle

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე ლა მეჟანელ / ლა მეჟანელ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Coteaux de Saint-Christol '/ Saint-Christol

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე სენ-კრისტოლ /სენ-კრისტოლ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Coteaux de Vérargues / Vérargues

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე ვერარგ / ვერარგ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Grès de Montpellier

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს გრე დე მონპელიე

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi La Clape

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს ლა კლაპ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Montpeyroux

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს მონპეირუ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Pic-Saint-Loup

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს პიკ-სენ-ლუ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Quatourze

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს კატურ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Saint-Drézéry

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს სენ-დრეზერი

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Saint-Georges-d'Orques

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს სენ-ჟორჟ დ’ორკ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Saint-Saturnin

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს სენ-სატურნენ

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Coteaux du Languedoc, ki mu lahko sledi Picpoul-de-Pinet

კოტო დიუ ლანგედოკ, შეიძლება მოსდევდეს პიკპულ-დე-პენ

FR

Coteaux du Layon, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კოტო დიუ ლეიონ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Coteaux du Layon Chaume, ki mu lahko sledi Val de Loire

კოტო დიუ ლეიონ შომ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Coteaux du Loir, ki mu lahko sledi Val de Loire

კოტო დიუ ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Coteaux du Lyonnais

კოტო დიუ ლიონე

FR

Coteaux du Quercy

კოტო დიუ კერსი

FR

Coteaux du Tricastin

კოტო დიუ ტრეკასტენ

FR

Coteaux du Vendômois, ki mu lahko sledi Val de Loire K

კოტო დიუ ვანდომუა, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Coteaux varois

კოტო ვარუა

FR

Côtes Canon Fronsac

Enakovreden izraz: Canon Fronsac

კოტ კანონ ფრონსაკ

ეკვივალენტური ტერმინი: კანონ ფრონსაკ

FR

Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Boudes

კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს ბუდ

FR

Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Chanturgue

კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს შანტურგ

FR

Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Châteaugay

კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს შატოგე

FR

Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Corent

კოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს კორან

FR

Côtes d'Auvergne, ki mu lahko sledi Madargue

ოტ დ’ოვერნ, შეიძლება მოსდევდეს მადარგე

FR

Côtes de Bergerac

კოტ დ’ოვერნ

FR

Côtes de Blaye

კოტ დე ბლე

FR

Côtes de Bordeaux Saint-Macaire

კოტ დე ბორდო დენ მაკერ

FR

Côtes de Castillon

კოტ დე კასტიონ

FR

Côtes de Duras

კოტ დე დიურას

FR

Côtes de Millau

კოტ დე მიო

FR

Côtes de Montravel

კოტ დე მონრაველ

FR

Côtes de Provence

კოტ დე პროვანს

FR

Côtes de Saint-Mont

კოტ დე სენ-მონ

FR

Côtes de Toul

კოტ დე ტულ

FR

Côtes du Brulhois

კოტ დიუ ბრულუა

FR

Côtes du Forez

კოტ დიუ ფორე

FR

Côtes du Jura, ki mu lahko sledi „mousseux“

კოტ დიუ ჟიურა, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“

FR

Côtes du Lubéron

კოტ დიუ ლიბერონ

FR

Côtes du Marmandais

კოტ დიუ მარმანდე

FR

Côtes du Rhône

კოტ დიუ რონ

FR

Côtes du Roussillon

კოტ დიუ რუსიონ

FR

Côtes du Roussillon Villages, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კოტ დიუ რუსიონ ვილაჟ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Côtes du Ventoux

კოტ დიუ ვანტუ

FR

Côtes du Vivarais

კოტ დიუ ვივარე

FR

Cour-Cheverny, ki mu lahko sledi Val de Loire

კურ-შევერნი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Crémant d'Alsace

კრემან დ’ალზას

FR

Crémant de Bordeaux

კრემან დე ბორდო

FR

Crémant de Bourgogne

კრემან დე ბურგონ

FR

Crémant de Die

კრემან დე დი

FR

Crémant de Limoux

კრემან დე ლიმუ

FR

Crémant de Loire

კრემან დე ლუარ

FR

Crémant du Jura

კრემან დიუ ჟიურა

FR

Crépy

კრეპი

FR

Criots-Bâtard-Montrachet

კრიო-ბატარ-მონტრაშე

FR

Crozes-Hermitage

Enakovreden izraz: Crozes-Ermitage

კროზ-ერმიტაჟ

კროზ-ერმიტაჟ

FR

Échezeaux

ეშეზო

FR

Entre-Deux-Mers

ანტრ დე-მერ

FR

Entre-Deux-Mers-Haut-Benauge

ანტრ-დე-მერ-ო-ბენოჟ

FR

Faugères

ფოჟერ

FR

Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Brem

ფიეფ ვანდეენ შეიძლება მოსდევდეს ბრემ

FR

Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Mareuil

ფიეფ ვანდეენ, შეიძლება მოსდევდეს მარეი

FR

Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Pissotte

ფიეფ ვანდეენ, შეიძლება მოსდევდეს პისოტ

FR

Fiefs Vendéens, ki mu lahko sledi Vix

ფიეფ ვანდეენ, შეიძლება მოსდევდეს ვი

FR

Fitou

ფიტუ

FR

Fixin

ფიხენ

FR

Fleurie

ფლერი

FR

Floc de Gascogne

ფლოკ დე გასკონ

FR

Fronsac

ფროსნაკ

FR

Frontignan, pred katerim je lahko „Muscat de“ ali „Vin de“

ფრონტინიან, შეიძლება წინ უძღოდეს „მუსკატ“ ან „ვენ დე“

FR

Gaillac, ki mu lahko sledi „mousseux“

გაიაკ, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“

FR

Gaillac premières côtes

გაიაკ პრემიერ კოტ

FR

Gevrey-Chambertin

ჟევრი-შამბერტენ

FR

Gigondas

ჟიგონდა

FR

Givry

ჟივრი

FR

Grand Roussillon, ki mu lahko sledi „Rancio“

გრან-რუსიონ, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“

FR

Grand-Échezeaux

გრან-ეშეზო

FR

Graves, ki mu lahko sledi „supérieures“

გრავ, შეიძლება მოსდევდეს „სუპერიერ“

FR

Graves de Vayres

გრავ დე ვერ

FR

Griotte-Chambertin

გრიოტ- შამბერტენ

FR

Gros plant du Pays nantais

გრო პლან დიუ პეი ნანტე

FR

Haut-Médoc

ო-მედოკ

FR

Haut-Montravel

ო მონტრაველ

FR

Haut-Poitou

ო-პუატო

FR

Hermitage

Enakovreden izraz: l'Hermitage / Ermitage / l'Ermitage

ერმიტაჟ

ეკვივალენტური ტერმინი: ლ’ერმიტაჟ / ერმიტაჟ /ლ’ერმიტაჟ

FR

Irancy

ირანსი

FR

Irouléguy

ირულეგი

FR

Jasnières, ki mu lahko sledi Val de Loire

ჟასნიერ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Juliénas

ჟულიენა

FR

Jurançon, ki mu lahko sledi „sec“

ჟურანსონ, შეიძლება მოსდევდეს „სეკ“

FR

L'Étoile, ki mu lahko sledi „mousseux“

ლ’ეტუალ, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“

FR

La Grande Rue

ლა გრანდ რიუ

FR

Ladoix, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

ლადუა, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან “კოტ დე ბონ-ვილაჟ

FR

Lalande de Pomerol

ლალანდე დე პომროლ

FR

Latricières-Chambertin

ლატრისიერ-შამბერტენ

FR

Les Baux de Provence

ლე ბო დე პროვანს

FR

Limoux

ლიმუ

FR

Lirac

ლირაკ

FR

Listrac-Médoc

ლისტრაკ-მედოკ

FR

Loupiac

ლუპიაკ

FR

Lussac-Saint-Émilion

ლუსაკ-სენ-ემილიონ

FR

Mâcon, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi „Supérieur“ ali „Villages“

Enakovreden izraz: Pinot-Chardonnay-Mâcon

მაკონ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფილი ერთეულის სახელი ან „სუპერიე“ ან „ვილაჟ“

ეკვივალენტური ტერმინი: პინო-შარდონე-მაკონ

FR

Macvin du Jura

მაკვენ დიუ ჟიურა

FR

Madiran

მადირან

FR

Maranges, ki mu lahko sledi Clos de la Boutière

მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს კლო დე ლა ბუტიე

FR

Maranges, ki mu lahko sledi La Croix Moines

მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლა კრუა მუან

FR

Maranges, ki mu lahko sledi La Fussière

მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლა ფიუსიერ

FR

Maranges, ki mu lahko sledi Le Clos des Loyères

მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო დე ლუაიერ

FR

Maranges, ki mu lahko sledi Le Clos des Rois

მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო დე რუა

FR

Maranges, ki mu lahko sledi Les Clos Roussots

მარანჟ შეიძლება მოსდევდეს ლე კლო რუსოტ

FR

Maranges, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Maranges, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

მარანჟ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Marcillac

მარსიაკ

FR

Margaux

მარგო

FR

Marsannay, ki mu lahko sledi „rosé“

მარსანე, შეიძლება მოსდევდეს „როზე“

FR

Maury, ki mu lahko sledi „Rancio“

მორი, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“

FR

Mazis-Chambertin

მაზი-შამბერტენ

FR

Mazoyères-Chambertin

მეზუაიერ შამბერტენ

FR

Médoc

მედოკ

FR

Menetou-Salon, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi Val de Loire

მენეტუ სალონ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი ან ვალ დე ლუარ

FR

Mercurey

მერკური

FR

Meursault, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

მერსო, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Minervois

მინერვუა

FR

Minervois-La-Livinière

მინერვუა-ლა-ლიმინიერ

FR

Monbazillac

მონბაზიაკ

FR

Montagne Saint-Émilion

მონტან სენ-ემილიონ

FR

Montagny

მონტანი

FR

Monthélie, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

მონტელი, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Montlouis-sur-Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“

მონლუი-სურ-ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე

ლუარ, „მუსო“ ან „პეტიიან“

FR

Montrachet

მონრაშე

FR

Montravel

მონრაველ

FR

Morey-Saint-Denis

მორი-სენ-დენი

FR

Morgon

მორგონ

FR

Moselle

მოზელ

FR

Moulin-à-Vent

მულენ-ა-ვან

FR

Moulis

Enakovreden izraz: Moulis-en-Médoc

მული

ეკვივალენტური ტერმინი: მული-ან-მედოკ

FR

Muscadet, ki mu lahko sledi Val de Loire

მუსკადე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Muscadet-Coteaux de la Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire

მუსკადე-კოტო დე ლა ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Muscadet-Côtes de Grandlieu, ki mu lahko sledi Val de Loire

მუსკადე-კოტ დე გრანდლიე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Muscadet-Sèvre et Maine, ki mu lahko sledi Val de Loire

მუსკადე-სევრ ე მენ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Muscat de Beaumes-de-Venise

მუსკა დე ბომ-დე-ვენიზ

FR

Muscat de Lunel

მუსკა დე ლუნელ

FR

Muscat de Mireval

მუსკა დე მირევალ

FR

Muscat de Saint-Jean-de-Minervois

მუსკა დე სენ-ჟაკ დე მინერვუა -

FR

Muscat du Cap Corse

მუსკა დიუ კაპ კორს

FR

Musigny

მუზინი

FR

Néac

ნეაკ

FR

Nuits

Enakovreden izraz: Nuits-Saint-Georges

ნუი

ეკვივალენტური ტერმინი: ნუი-სენ-ჟორჟ

FR

Orléans, ki mu lahko sledi Cléry

ორლეან, შეიძლება მოსდევდეს კლერი

FR

Pacherenc du Vic-Bilh, ki mu lahko sledi „sec“

პაშერენ დიუ ვიკ-ბილ, შეიძლება მოსდევდეს „სეკ“

FR

Palette

პალეტ

FR

Patrimonio

პატრიმონიო

FR

Pauillac

პოიაკ

FR

Pécharmant

პეშარმან

FR

Pernand-Vergelesses, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

პერნან-ვერგელეს, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ“ ან „კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Pessac-Léognan

პესაკ-ლეონან

FR

Petit Chablis, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

პეტი შაბლი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Pineau des Charentes

Enakovreden izraz: Pineau Charentais

პინო დე შარანტ

ეკვივალენტური ტერმინი: პინო შარანტე

FR

Pomerol

პომეროლ

FR

Pommard

პომარ

FR

Pouilly-Fuissé

პუი-ფუისე

FR

Pouilly-Loché

პუი-ლოშე

FR

Pouilly-sur-Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire

Enakovreden izraz: Blanc Fumé de Pouilly / Pouilly-Fumé

პუიი–სურ-ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

ეკვივალენტური ტერმინი: ბლანკ ფიუმე დე პუიი / პუიი-ფიუმე

FR

Pouilly-Vinzelles

პუიი-ვენზელ

FR

Premières Côtes de Blaye

პრემიერ კოტ დე ბლე

FR

Premières Côtes de Bordeaux, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

პრემიერ კოტ დე ბორდო, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Puisseguin-Saint-Emilion

პუისეგენ-სენ-ემილიონ

FR

Puligny-Montrachet, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

პულინი მონრაშე, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Quarts de Chaume, ki mu lahko sledi Val de Loire

კარ დე შომ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Quincy, ki mu lahko sledi Val de Loire

კინსი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Rasteau, ki mu lahko sledi „Rancio“

რასტო, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“

FR

Régnié

რენიე

FR

Reuilly, ki mu lahko sledi Val de Loire

რეიი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Richebourg

რიშბურ

FR

Rivesaltes, ki mu lahko sledi „Rancio“, pred katerim je lahko „Muscat“

რივეზალტ, შეიძლება მოსდევდეს „რანსიო“ ან წინ უსწრებდეს „მუსკა“

FR

Romanée (La)

რომანე (ლა)

FR

Romanée Contie

რომანე კონტი

FR

Romanée Saint-Vivant

რომანე სენ-ვივან

FR

Rosé de Loire, ki mu lahko sledi Val de Loire

როზე დე ლუარ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Rosé des Riceys

როზე დე რისი

FR

Rosette

როზეტ

FR

Roussette de Savoie, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

რუსეტ დე სავუა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

FR

Ruchottes-Chambertin

რუშოტ-შამბერტინ

FR

Rully

რული

FR

Saint-Amour

სენტ-ამურ

FR

Saint-Aubin, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

სენ-ობენ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Saint-Bris

სენ-ბრი

FR

Saint-Chinian

სენ-შინიან

FR

Saint-Émilion

სენ-ემილიონ

FR

Saint-Émilion Grand Cru

სენ-ემილიონ-გრან კრიუ

FR

Saint-Estèphe

სენტ-ესტეფ

FR

Saint-Georges-Saint-Émilion

სენ-ჟორჟ-სენტ-ემილიონ

FR

Saint-Joseph

სენ-ჟოზეფ

FR

Saint-Julien

სენ-ჟულიენ

FR

Saint-Nicolas-de-Bourgueil, ki mu lahko sledi Val de Loire

სენ-ნიკოლა-დე-ბურგეი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Saint-Péray, ki mu lahko sledi „mousseux“

სენ-პერე, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“

FR

Saint-Pourçain

სენ-პურსენ

FR

Saint-Romain, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

სენ-რომენ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Saint-Véran

სენ-ვერან

FR

Sainte-Croix-du-Mont

სენტ-კრუა დიუ მონ

FR

Sainte-Foy Bordeaux

სენტ-ფუა ბორდო

FR

Sancerre

სანსერ

FR

Santenay, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

სანტენი, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დე ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ-ვილაჟ“

FR

Saumur, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“

სომურ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ, „მუსო“ ან „პეტიიან“

FR

Saumur-Champigny, ki mu lahko sledi Val de Loire

სომურ-შამპინი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Saussignac

სოსინიაკ

FR

Sauternes

სოტერნ

FR

Savennières, ki mu lahko sledi Val de Loire

სავენიერ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Savennières-Coulée de Serrant, ki mu lahko sledi Val de Loire

სავენიერ-კულე დე სერან, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Savennières-Roche-aux-Moines, ki mu lahko sledi Val de Loire

სავენიერ-როშ-ო-მუან, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Savigny-les-Beaune, ki mu lahko sledi „Côte de Beaune“ ali „Côte de Beaune-Villages“

Enakovreden izraz: Savigny

სავინი-ლე-ბონ, შეიძლება მოსდევდეს „კოტ დ ბონ’ ან ‘კოტ დე ბონ ვილაჟ“

ეკვივალენტური ტერმინი: სავინი

FR

Seyssel, ki mu lahko sledi „mousseux“

სეისალ, შეიძლება მოსდევდეს „მუსო“

FR

Tâche (La)

ტაშ (ლა)

FR

Tavel

ტაველ

FR

Touraine, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“

ტურენ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ ან „მუსო“ ან „პეტიიან“

FR

Touraine Amboise, ki mu lahko sledi Val de Loire

ტურენ ამბუაზ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Touraine Azay-le-Rideau, ki mu lahko sledi Val de Loire

ტურენ აზე-ლე-რიდო, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Touraine Mestand, ki mu lahko sledi Val de Loire

ტურენ მესტან, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Touraine Noble Joué, ki mu lahko sledi Val de Loire

ტურენ ნობლ ჟუე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ

FR

Tursan

ტურსან

FR

Vacqueyras

ვაკირა

FR

Valençay

ვალანსი

FR

Vin d'Entraygues et du Fel

ვენ დ’ანტრეგ ე დიუ ფელ

FR

Vin d'Estaing

ვენ დ’ესტენ

FR

Vin de Lavilledieu

ვენ დე ლავილედიე

FR

Vin de Savoie ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“

ვენ დე სავუა, შეიძლება მოსდევდესმცირე გეოგრაფიულიერთეულისსახელი, „მუსო“ ან „პეტიიან“

FR

Vins du Thouarsais

ვენ დიუ ტუარსე

FR

Vins Fins de la Côte de Nuits

ვენ ფენ დე ლა კოტ დე ნუი

FR

Viré-Clessé

ვირე-კლესე

FR

Volnay

ვოლნე

FR

Volnay Santenots

ვოლნე სანტენო

FR

Vosnes Romanée

ვოსნ რომანე

FR

Vougeot

ვუჟო

FR

Vouvray, ki mu lahko sledi Val de Loire, ki mu lahko sledi „mousseux“ ali „pétillant“

ვუვრე, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დე ლუარ, „მუსო“ ან „პეტიიან“

IT

Aglianico del Taburno

Enakovreden izraz: Taburno

ალიანიკო დელ ტაბურნო

ეკვივალენტური ტერმინი: ტაბურნო

IT

Aglianico del Vulture

ალიანიკო დელ ვულტურე

IT

Albana di Romagna

ალბანა დი რომანია

IT

Albugnano

ალბუნიანო

IT

Alcamo

ალკამო

IT

Aleatico di Gradoli

ალეატიკო დი გრადოლი

IT

Aleatico di Puglia

ალეატიკო დი პულია

IT

Alezio

ალეციო

IT

Alghero

ალგერო

IT

Alta Langa

ალტა ლანგა

IT

Alto Adige, ki mu sledi Colli di Bolzano

Enakovreden izraz: Südtiroler Bozner Leiten

ალტო ადიჯე, მოსდევს კოლი დი ბოლცანო

ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ ბოცნერ ლაიტენ

IT

Alto Adige, ki mu sledi Meranese di collina

Enakovreden izraz: Alto Adige Meranese / Südtirol Meraner Hügel / Südtirol Meraner

ალტო ადიჯე, მოსდევს მერანეზე დი კოლინა

ეკვივალენტური ტერმინი: ალტო ადიჯე მერანეზე / მერანერ ჰიუგელ / ზიუდტიროლერ მერანერ

IT

Alto Adige, ki mu sledi Santa Maddalena

Enakovreden izraz: Südtiroler St.Magdalener

ალტო ადიჯე, მოსდევს სანტა მადალენა

ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ სტ. მაგდალენერ

IT

Alto Adige, ki mu sledi Terlano

Enakovreden izraz: Südtirol Terlaner

ალტო ადიჯე, მოსდევს ტერლანო

ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ ტერლანერ

IT

Alto Adige, ki mu sledi Valle Isarco

Enakovreden izraz: Südtiroler Eisacktal /

ალტო ადიჯე, მოსდევს ვალე იზარკო

ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლერ იზაკტალ

IT

Alto Adige, ki mu sledi Valle Venosta

Enakovreden izraz: Südtirol Vinschgau

ალტო ადიჯე, მოსდევს ვალე ვენოსტა

ეკვივალენტური ტერმინი: ზიუდტიროლ ვინშგაუ

IT

Alto Adige

Enakovreden izraz: dell'Alto Adige / Südtirol / Südtiroler

ალტო ადიჯე

ეკვივალენტური ტერმინი: დელ’ალტო ადიჯე/ ზიუდტიროლ / ზიუდტიროლერ

IT

Alto Adige ali dell'Alto Adige, ki mu lahko sledi Bressanone

Enakovreden izraz: ali dell'Alto Adige Südtirol ali Südtiroler Brixner

ალტო ადიჯე „ან’ დელ“ალტო ადიჯე, შეიძლებამოსდევდეს ბრესანონე

ეკვივალენტური ტერმინი: „ან“ დელ’ ალტო ადიჯე ზიუდტიროლ „ან“ ზიუდტიროლ ბრიქსნერ

IT

Alto Adige ali dell'Alto Adige, ki mu lahko sledi Burgraviato

Enakovreden izraz: ali dell'Alto Adige Südtirol ali Südtiroler Buggrafler

ალტო ადიჯე „ან“ დელ’ალტო ადიჯე, შეიძლება მოსდევდეს ბურგრავიატო

ეკვივალენტური ტერმინი: „ან“ დელ’ალტო ადიჯე ზიუდტიროლ ან ზიუდტიროლერ ბუგრაფლერ

IT

Ansonica Costa dell'Argentario

ანსონიკა კოსტა დელ’არჯენტარიო

IT

Aprilia

აპრილია

IT

Arborea

არბორეა

IT

Arcole

არკოლე

IT

Assisi

ასიზი

IT

Asti, ki mu lahko sledi „spumante“ ali pred katerim je lahko „Moscato d“

ასტი, შეიძლება მოსდევდეს „სპუმანტე“ ან წინუძღოდეს „მოსკატო დ“

IT

Atina

ატინა

IT

Aversa

ავერსა

IT

Bagnoli di Sopra

Enakovreden izraz: Bagnoli

ბანიოლი დი სოპრა

ეკვივალენტური ტერმინი: ბანიოლი

IT

Barbaresco

ბარბარესკო

IT

Barbera d'Alba

ბარბერა დ’ალბა

IT

Barbera d'Asti, ki mu lahko sledi Colli Astiani o Astiano

ბარბერა დ’ასტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი ასტიანი ან ასტიანო

IT

Barbera d'Asti, ki mu lahko sledi Nizza

ბარბერა დ’ასტი, შეიძლება მოსდევდეს ნიცა

IT

Barbera d'Asti, ki mu lahko sledi Tinella

ბარბერა დ’ასტი, შეიძლებამოსდევდეს ტინელა

IT

Barbera del Monferrato

ბარბერა დელ მონფერატო

IT

Barbera del Monferrato Superiore

ბარბერა დელ მონფერატო სუპერიორე

IT

Barco Reale di Carmignano

Enakovreden izraz: Rosato di Carmignano / Vin santo di Carmignano / Vin Santo di Carmignano occhio di pernice

ბარკო რეალე დი კარმინიანო

ეკვივალენტური ტერმინი: როზატო დი კარმინიანო/ ვინ სანტო დი კარმინიანო / ვინ სანტო დი კარმინიანო ოკიო დი პერნიჩე

IT

Bardolino

ბარდოლინო

IT

Bardolino Superiore

ბარდოლინო სუპერიორე

IT

Barolo

ბაროლო

IT

Bianchello del Metauro

ბიანკელო დელ მეტაურო

IT

Bianco Capena

ბიანკო კაპენა

IT

Bianco dell'Empolese

ბიანკო დელ’ემპოლეზე

IT

Bianco della Valdinievole

ბიანკო დელა ვალდინიევოლე

IT

Bianco di Custoza

Enakovreden izraz: Custoza

ბიანკო დი კუსტოცა

ეკვივალენტური ტერმინი: კუსტოცა

IT

Bianco di Pitigliano

ბიანკო დი პიტილიანო

IT

Bianco Pisano di San Torpè

ბიანკო პიზანო დი სან ტორპე

IT

Biferno

ბიფერნო

IT

Bivongi

ბივონჯი

IT

Boca

ბოკა

IT

Bolgheri, ki mu lahko sledi Sassicaia

ბოლგერი, შეიძლება მოსდევდეს სასიკაია

IT

Bosco Eliceo

ბოსკო ელიჩეო

IT

Botticino

ბოტიჩინო

IT

Brachetto d'Acqui

Enakovreden izraz: Acqui

ბრაკეტო დ’აკვი

ეკვივალენტური ტერმინი: აკვი

IT

Bramaterra

ბრამატერა

IT

Breganze

ბრეგანცე

IT

Brindisi

ბრინდიზი

IT

Brunello di Montalcino

ბრუნელო დი მონტალჩინო

IT

Cacc'e' mmitte di Lucera

კაჩ’ე’ მიტე დი ლუჩერა

IT

Cagnina di Romagna

კანინა დი რომანია

IT

Campi Flegrei

კამპი ფლეგრეი

IT

Campidano di Terralba

Enakovreden izraz: Terralba

კამპიდანო დი ტერალბა

ეკვივალენტური ტერმინი: ტერალბა

IT

Canavese

კანავეზე

IT

Candia dei Colli Apuani

კანდია დეი კოლი აპუანი

IT

Cannonau di Sardegna, ki mu lahko sledi Capo Ferrato

კანონო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს კაპო ფერატო

IT

Cannonau di Sardegna, ki mu lahko sledi Jerzu

კანონო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ჟერძუ

IT

Cannonau di Sardegna, ki mu lahko sledi Oliena / Nepente di Oliena

კანონო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ოლიენა / ნეპენტე დი ოლიენა

IT

Capalbio

კაპალბიო

IT

Capri

კაპრი

IT

Capriano del Colle

კაპრიანო დელ კოლე

IT

Carema

კარემა

IT

Carignano del Sulcis

კარინიანო დელ სულჩის

IT

Carmignano

კარმინიანო

IT

Carso

კარსო

IT

Castel del Monte

კასტელ დელ მონტე

IT

Castel San Lorenzo

კასტელ სან ლორენცო

IT

Casteller

კასტელერ

IT

Castelli Romani

კასტელი რომანი

IT

Cellatica

ჩელატიკა

IT

Cerasuolo di Vittoria

კარასუოლო დი ვიტორია

IT

Cerveteri

ჩერვეტერი

IT

Cesanese del Piglio

Enakovreden izraz: Piglio

ჩეზანეზე დელ პილიო

ევივალენტური ტერმინი: პილიო

IT

Cesanese di Affile

Enakovreden izraz: Affile

ჩეზანეზე დი აფილე

ეკვივალენტური ტერმინი: აფილე

IT

Cesanese di Olevano Romano

Enakovreden izraz: Olevano Romano

ჩეზანეზე დი ოლევანო რომანო

ეკვივალენტური ტერმინი: ოლევანო რომანო

IT

Chianti, ki mu lahko sledi Colli Aretini

კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი არეტინი

IT

Chianti, ki mu lahko sledi Colli Fiorentini

კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი ფიორენტინი

IT

Chianti, ki mu lahko sledi Colli Senesi

კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლი სენეზი

IT

Chianti, ki mu lahko sledi Colline Pisane

კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე პიზანე

IT

Chianti, ki mu lahko sledi Montalbano

კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს მონტალბანო

IT

Chianti, ki mu lahko sledi Montespertoli

კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს მონტესპერტოლი

IT

Chianti, ki mu lahko sledi Rufina

კიანტი, შეიძლება მოსდევდეს რუფინა

IT

Chianti Classico

კიანტი კლასიკო

IT

Cilento

ჩილენტო

IT

Cinque Terre, ki mu lahko sledi Costa da Posa

Enakovreden izraz: Cinque Terre Sciacchetrà

ჩინკვე ტერე, შეიძლება მოსდევდეს კოსტა და პოზა

ეკვივალენტური ტერმინი: ჩინკვე ტერე შაკეტრა

IT

Cinque Terre, ki mu lahko sledi Costa de Campu

Enakovreden izraz: Cinque Terre Sciacchetrà

ჩინქუე თერრე წჰეტჰერ ორ ნოტ ფოლლოწედ ბყ

ჩინკვე ტერე, შეიძლება მოსდევდეს კოსტა დე კამპუ

ეკვივალენტური ტერმინი: ჩინკვე ტერე შაკეტრა

IT

Cinque Terre, ki mu lahko sledi Costa de Sera

Enakovreden izraz: Cinque Terre Sciacchetrà

ჩინკვე ტერე, შეიძლება მოსდევდეს კოსტა დე სერა

ეკვივალენტური ტერმინი: ჩინკვე ტერე შაკეტრა

IT

Circeo

ჩირჩეო

IT

Cirò

ჩირო

IT

Cisterna d'Asti

ჩიზერნა დ’ასტი

IT

Colli Albani

კოლი ალბანი

IT

Colli Altotiberini

კოლი ალტოტიბერინი

IT

Colli Amerini

კოლი ამერინი

IT

Colli Berici

კოლი ბერიჩი

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Colline di Oliveto

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე დი ოლივეტო

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Colline di Riosto

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე დი რიოსტო

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Colline Marconiane

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე მარკონიანე

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Monte San Pietro

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს მონტე სან პიეტრო

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Serravalle

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს სერვალე

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Terre di Montebudello

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს ტერე დი მონტებუდელო

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi Zola Predosa

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს ზოლა პრედოზა

IT

Colli Bolognesi, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კოლი ბოლონიეზი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

IT

Colli Bolognesi Classico - Pignoletto

კოლი ბოლონიეზი კლასიკო-პინიოლეტო

IT

Colli d'Imola

კოლი დ’იმოლა

IT

Colli del Trasimeno

Enakovreden izraz: Trasimeno

კოლი დელ ტრაზიმენო

ეკვივალენტური ტერმინი: ტრაზიმენო

IT

Colli dell'Etruria Centrale

კოლი დელ’ეტრურია ჩენტრალე

IT

Colli della Sabina

კოლი დელა საბინა

IT

Colli di Conegliano, ki mu lahko sledi Fregona

კოლი დი კონელიანო, შეიძლება მოსდევდეს ფრეგონა

IT

Colli di Conegliano, ki mu lahko sledi Refrontolo

კოლი დი კონელიანო, შეიძლება მოსდევდეს რეფრონტოლო

IT

Colli di Faenza

კოლი დი ფაენცა

IT

Colli di Luni

კოლი დი ლუნი

IT

Colli di Parma

კოლი დი პარმა

IT

Colli di Rimini

კოლი დი რიმინი

IT

Colli di Scandiano e di Canossa

კოლი დი სკანდიანო ე დი კანოსა

IT

Colli Etruschi Viterbesi

კოლი ეტრუსკი ვიტებრეზი

IT

Colli Euganei

კოლი ეუგანეი

IT

Colli Lanuvini

კოლი ლანუვინი

IT

Colli Maceratesi

კოლი მაჩერატეზი

IT

Colli Martani

კოლი მარტანი

IT

Colli Orientali del Friuli, ki mu lahko sledi Cialla

კოლი ორიენტალი, შეიძლება მოსდევდეს ჩალა

IT

Colli Orientali del Friuli, ki mu lahko sledi Rosazzo

კოლი ორიენტალი დელ ფრიული, შეიძლება მოსდევდეს როზაცო

IT

Colli Orientali del Friuli, ki mu lahko sledi Schiopettino di Prepotto

კოლი ორინტალი დელ ფრიული, შეიძლება მოსდევდეს სკიოპეტინო დი პრეპოტო

IT

Colli Orientali del Friuli Picolit, ki mu lahko sledi Cialla

კოლი ორიენტალი დელ ფრიული პიკოლიტ, შეიძლება მოსდევდეს ჩალა

IT

Colli Perugini

კოლი პერუჯინი

IT

Colli Pesaresi, ki mu lahko sledi Focara

კოლი პეზარეზი, შეიძლება მოსდევდეს ფოკარა

IT

Colli Pesaresi, ki mu lahko sledi Roncaglia

კოლი პეზარეზი, შეიძლება მოსდევდეს რონკალია

IT

Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Gutturnio

კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს გუტურნიო

IT

Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Monterosso Val d'Arda

კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს მონტერესო ვალ დ’არდა

IT

Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Val Trebbia

კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს ვალ ტრებია

IT

Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Valnure

კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს ვალნურე

IT

Colli Piacentini, ki mu lahko sledi Vigoleno

კოლი პიაჩენტინი, შეიძლება მოსდევდეს ვიგოლენო

IT

Colli Romagna centrale

კოლი რომანია ჩენტრალე

IT

Colli Tortonesi

კოლი ტორტონეზი

IT

Collina Torinese

კოლინა ტორინეზე

IT

Colline di Levanto

კოლინე დი ლევანტო

IT

Colline Joniche Taratine

კოლინე იონიკე ტარატინე

IT

Colline Lucchesi

კოლინე ლუკეზი

IT

Colline Novaresi

კოლინე ნოვარეზი

IT

Colline Saluzzesi

კოლინე სალუცეზი

IT

Collio Goriziano

Enakovreden izraz: Collio

კოლიო გორიციანო

ეკვივალენტური ტერმინი: კოლიო

IT

Conegliano - Valdobbiadene, ki mu lahko sledi Cartizze

Enakovreden izraz: Conegliano ali Valdobbiadene

კონელიანო-ვალდობიადენე, შეიძლება მოსდევდეს კარტიცე

ეკვივალენტური ტერმინი: კონელიანო „ან“ ვალდობიადენე

IT

Cònero

კონერო

IT

Contea di Sclafani

კონტეა დი სკლაფანი

IT

Contessa Entellina

კონტესა ენტელინა

IT

Controguerra

კონტრო გუერა

IT

Copertino

კოპერტინო

IT

Cori

კორი

IT

Cortese dell'Alto Monferrato

კორტეზე დელ’ალტო მონფერატო

IT

Corti Benedettine del Padovano

კორტი ბენედეტინე დელ პადოვანო

IT

Cortona

კორტონა

IT

Costa d'Amalfi, ki mu lahko sledi Furore

კოსტა დ’ამალფი, შეიძლება მოსდევდეს ფურორე

IT

Costa d'Amalfi, ki mu lahko sledi Ravello

კოსტა დ’ამალფი, შეიძლება მოსდევდეს რაველო

IT

Costa d'Amalfi, ki mu lahko sledi Tramonti

კოსტა დ’ამალფი, შეიძლება მოსდევდეს ტრამონტი

IT

Coste della Sesia

კოსტე დე ლა სეზია

IT

Curtefranca

კურტეფრანკა

IT

Delia Nivolelli

დელია ნივოლელი

IT

Dolcetto d'Acqui

დოლჩეტო დ’აკვი

IT

Dolcetto d'Alba

დოლჩეტო დ’ალბა

IT

Dolcetto d'Asti

დოლჩეტო დ’ასტი

IT

Dolcetto delle Langhe Monregalesi

დოლჩეტო დელე ლანგე მონრეგალეზი

IT

Dolcetto di Diano d'Alba

Enakovreden izraz: Diano d'Alba

დოლჩეტო დი დიანო დ’ალბა

ეკვივალენტური ტერმინი: დიანო დ’ალბა

IT

Dolcetto di Dogliani

დოლჩეტო დი დოლიანო

IT

Dolcetto di Dogliani Superiore

Enakovreden izraz: Dogliani

დოლჩეტო დი დოლიანი სუპერიორე

ეკვივალენტური ტერმინი: დოლიანი

IT

Dolcetto di Ovada

Enakovreden izraz: Dolcetto d'Ovada

დოლჩეტო დი ოვადა

ეკვივალენტური ტერმინი: დოლჩეტო დ’ოვადა

IT

Dolcetto di Ovada Superiore o Ovada

დოლჩეტო დი ოვადა სუპერიორე ო ოვადა

IT

Donnici

დონიჩი

IT

Elba

ელბა

IT

Eloro, ki mu lahko sledi Pachino

ელორო, შეიძლება მოსდევდეს პაკინო

IT

Erbaluce di Caluso

Enakovreden izraz: Caluso

ერბალუჩე დი კალუზო

ეკვივალენტური ტერმინი: კალუზო

IT

Erice

ერიჩე

IT

Esino

ეზინო

IT

Est!Est!!Est!!! di Montefiascone

ესტ! ესტ!! ესტ!!! დი მონტეფიასკონე

IT

Etna

ეტნა

IT

Falerio dei Colli Ascolani

Enakovreden izraz: Falerio

ფალერიო დეი კოლი ასკოლანი

ეკვივალენტური ტერმინი: ფალერიო

IT

Falerno del Massico

ფალერნო დელ მასიკო

IT

Fara

ფარა

IT

Faro

ფარო

IT

Fiano di Avellino

ფიანო დი აველინო

IT

Franciacorta

ფრანჩაკორტა

IT

Frascati

ფრასკატი

IT

Freisa d'Asti

ფრეიზა დ’ასტი

IT

Freisa di Chieri

ფრეიზა დი კიერი

IT

Friuli Annia

ფრიული ანია

IT

Friuli Aquileia

ფრიული აკვილეია

IT

Friuli Grave

ფრიული გრავე

IT

Friuli Isonzo

Enakovreden izraz: Isonzo del Friuli

ფრიული იზონცო

ეკვივალენტური ტერმინი: იზონცო დელ ფრიული

IT

Friuli Latisana

ფრიული ლატიზანა

IT

Gabiano

გაბიანო

IT

Galatina

გალატინა

IT

Galluccio

გალუჩო

IT

Gambellara

გამბელარა

IT

Garda

გარდა

IT

Garda Colli Mantovani

გარდა კოლი მანტოვანი

IT

Gattinara

გატინარა

IT

Gavi

Enakovreden izraz: Cortese di Gavi

გავი

ეკვივალენტური ტერმინი: კორტეზე დი გავი

IT

Genazzano

ჯენაცანო

IT

Ghemme

გემე

IT

Gioia del Colle

ჯოია დელ კოლე

IT

Girò di Cagliari

ჯირო დი კალიარი

IT

Golfo del Tigullio

გოლფო დელ ტიგულიო

IT

Gravina

გრავინა

IT

Greco di Bianco

გრეკო დი ბიანკო

IT

Greco di Tufo

გრეკო დი ტუფო

IT

Grignolino d'Asti

გრინიოლინო დ’ასტი

IT

Grignolino del Monferrato Casalese

გრინიოლინო დელ მონტეფერატო კაზალეზე

IT

Guardia Sanframondi

Enakovreden izraz: Guardiolo

გვარდია სანფრამონდი

ეკვივალენტური ტერმინი: გვარდიოლო

IT

I Terreni di San Severino

ი ტერენი დი სან სევერინო

IT

Irpinia, ki mu lahko sledi Campi Taurasini

ირპინია, შეიძლება მოსდევდეს კამპი ტაურასინი

IT

Ischia

ისკია

IT

Lacrima di Morro

Enakovreden izraz: Lacrima di Morro d'Alba

ლაკრიმა დი მორო

ეკვივალენტური ტერმინი: ლაკრიმა დი მორო დ’ალბა

IT

Lago di Caldaro

Enakovreden izraz: Caldaro / Kalterer / Kalterersee

ლაგო დი კალდარო

ეკვავალენტური ტერმინი: კალდარო / კალტერერ / კალტერერზეე

IT

Lago di Corbara

ლაგო დი კორბარა

IT

Lambrusco di Sorbara

ლამბრუსკო დი სორბარა

IT

Lambrusco Grasparossa di Castelvetro

ლამბრუსკო გრასპაროსა დი კასტელვეტრო

IT

Lambrusco Mantovano, ki mu lahko sledi Oltre Po Mantovano

ლამბრუსკო მანტოვანო, შეიძლება მოსდევდეს

ოლტერ პო მანტოვანო

IT

Lambrusco Mantovano, ki mu lahko sledi Viadanese-Sabbionetano

ლამბრუსკო მანტოვანო, შეიძლება მოსდევდეს

ვიადანეზე საბიონეტანო

IT

Lambrusco Salamino di Santa Croce

ლამბრუსკო სალამინო დი სანტა კროჩე

IT

Lamezia

ლამეცია

IT

Langhe

ლანგე

IT

Lessona

ლესონა

IT

Leverano

ლევერანო

IT

Lison-Pramaggiore

ლიზონ-პრამაჯორე

IT

Lizzano

ლიცანო

IT

Loazzolo

ლოაცოლო

IT

Locorotondo

ლოკოროტონდო

IT

Lugana

ლუგანა

IT

Malvasia delle Lipari

მალვაზია დელე ლიპარი

IT

Malvasia di Bosa

მალვაზია დი ბოზა

IT

Malvasia di Cagliari

მალვაზია დი კალიარი

IT

Malvasia di Casorzo d'Asti

Enakovreden izraz: Cosorzo / Malvasia di Cosorzo

მალვაზია დი კაზორცო დ’ასტი

ეკვივალენტური ტერმინი: კოზორცო / მალვაზია დი კოზორცო

IT

Malvasia di Castelnuovo Don Bosco

მალვაზია დი კასტელნუოვო დონ ბოსკო

IT

Mamertino di Milazzo

Enakovreden izraz: Mamertino

მამერტინო დი მილაცო

ეკვივალენტური ტერმინი: მამერტინო

IT

Mandrolisai

მანდროლიზაი

IT

Marino

მარინო

IT

Marsala

მარსალა

IT

Martina

Enakovreden izraz: Martina Franca

მარტინა

ეკვივალენტური ტერმინი: მარტინა ფრანკა

IT

Matino

მატინო

IT

Melissa

მელისა

IT

Menfi, ki mu lahko sledi Bonera

მენფი, შეიძლება მოსდევდეს ბონერა

IT

Menfi, ki mu lahko sledi Feudo dei Fiori

მენფი, შეიძლება მოსდევდეს ფეუდო დეი ფიორი

IT

Merlara

მერლარა

IT

Molise

Enakovreden izraz: del Molise

მოლიზე

ეკვივალენტური ტერმინი: დელ მოლიზე

IT

Monferrato, ki mu lahko sledi Casalese

მონფერატო, შეიძლება მოსდევდეს დელ მოლიზე

IT

Monica di Cagliari

მონიკა დი კალიარი

IT

Monica di Sardegna

მონიკა დი სარდენია

IT

Monreale

მონრეალე

IT

Montecarlo

მონტეკარლო

IT

Montecompatri-Colonna

Enakovreden izraz: Montecompatri / Colonna

მონტეკომპატრი-კოლონა

ეკვივალენტური ტერმინი: მონტერკომპატრი / კოლონა

IT

Montecucco

მონტეკუკო

IT

Montefalco

მონტეფალკო

IT

Montefalco Sagrantino

მონტეფალკო საგრანტინო

IT

Montello e Colli Asolani

მონტელო ე კოლი აზოლანი

IT

Montepulciano d'Abruzzo, ki ga lahko spremlja Casauria / Terre di Casauria

მონტეპულჩანო დ’აბრუცო, შეიძლება ახლდეს კაზაურია / ტერე დი კაზაურია

IT

Montepulciano d'Abruzzo, ki ga lahko spremlja Terre dei Vestini

მონტეპულჩანო დ’აბრუცო, შეიძლება ახლდეს ტერე დეი ვესტინი

IT

Montepulciano d'Abruzzo, ki mu lahko sledi Colline Teramane

მონტეპულჩანო დ’აბრუცო, შეიძლება მოსდევდეს კოლინე ტერამანე

IT

Monteregio di Massa Marittima

მონტერეჯო დი მასა მარიტიმა

IT

Montescudaio

მონტესკუდაიო

IT

Monti Lessini

Enakovreden izraz: Lessini

მონტი ლესინი

ეკვივალენტური ტერმინი: ლესინი

IT

Morellino di Scansano

მორელინო დი სკანსანო

IT

Moscadello di Montalcino

მოსკადელო დი მონტალჩინო

IT

Moscato di Cagliari

მოსკატო დი კალიარი

IT

Moscato di Pantelleria

Enakovreden izraz: Passito di Pantelleria / Pantelleria

მოსკატო დი პანტელერია

ეკვივალენტური ტერმინი: პასატო დი პანტელერია / პანტელერია

IT

Moscato di Sardegna, ki mu lahko sledi Gallura

მოსკატო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს გალურა

IT

Moscato di Sardegna, ki mu lahko sledi Tempio Pausania

მოსკატო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ტემპიო პაუზანია

IT

Moscato di Sardegna, ki mu lahko sledi Tempo

მოსკატო დი სარდენია, შეიძლება მოსდევდეს ტემპო

IT

Moscato di Siracusa

მოსკატო დი სირაკუზა

IT

Moscato di Sorso-Sennori

Enakovreden izraz: Moscato di Sorso / Moscato di Sennori

მოსაკატო დი სორსო-სენორი

ეკვივალენტური ტერმინი: მოსკატო დი სორსო / მოსაკატო დი სენორი

IT

Moscato di Trani

მოსკატო დი ტრანი

IT

Nardò

ნარდო

IT

Nasco di Cagliari

ნასკო დი კალიარი

IT

Nebbiolo d'Alba

ნებიოლო დ’ალბა

IT

Nettuno

ნეტუნო

IT

Noto

ნოტო

IT

Nuragus di Cagliari

ნურაგუს დი კალიარი

IT

Offida

ოფიდა

IT

Oltrepò Pavese

ოლტრეპო პავეზე

IT

Orcia

ორჩა

IT

Orta Nova

ორტა ნოვა

IT

Orvieto

ორვიეტო

IT

Ostuni

ოსტუნი

IT

Pagadebit di Romagna, ki mu lahko sledi Bertinoro

პაგადებიტ დი რომანია, შეიძლება მოსდევდეს ბერტინორო

IT

Parrina

პარინა

IT

Penisola Sorrentina, ki mu lahko sledi Gragnano

პენიზოლა სორენტინა, შეიძლება მოსდევდეს გრანიანო

IT

Penisola Sorrentina, ki mu lahko sledi Lettere

პენიზოლა სორენტინა, შეიძლება მოსდევდეს ლეტერე

IT

Penisola Sorrentina, ki mu lahko sledi Sorrento

პენიზოლა სორენტინა, შეიძლება მოსდევდეს სორენტო

IT

Pentro di Isernia

Enakovreden izraz: Pentro

პენტრო დი იზერნია

ეკვივალენტური ტერმინი: პენტრო

IT

Pergola

პერგოლა

IT

Piemonte

პიემონტე

IT

Pietraviva

პიეტრავივა

IT

Pinerolese

პინეროლეზე

IT

Pollino

პოლინო

IT

Pomino

პომინო

IT

Pornassio

Enakovreden izraz: Ormeasco di Pornassio

პორნასიო

ეკვივალენტური ტერმინი: ორმეასკო დი პორნასიო

IT

Primitivo di Manduria

პრიმიტივო დი მანდურია

IT

Ramandolo

რამანდოლო

IT

Recioto di Gambellara

რეჩოტო დი გამბელარა

IT

Recioto di Soave

რეჩოტო დი სოავე

IT

Reggiano

რეჯანო

IT

Reno

რენო

IT

Riesi

რიეზი

IT

Riviera del Brenta

რივიერა დელ ბრენტა

IT

Riviera del Garda Bresciano

Enakovreden izraz: Garda Bresciano

რივიერა დელ გარდა ბრეშანო

ეკვივალენტური ტერმინი: გარდა ბრეშანო

IT

Riviera ligure di ponente, ki mu lahko sledi Albenga / Albengalese

რივიერა ლიგურე დი პონენტე, შეიძლება მოსდევდეს ალბენგა / ალბენგალეზე

IT

Riviera ligure di ponente, ki mu lahko sledi Finale / Finalese

რივიერა ლიგურე დი პონენტე, შეიძლება მოსდევდეს ფინალე / ფინალეზე

IT

Riviera ligure di ponente, ki mu lahko sledi Riviera dei Fiori

რივიერა ლიგურე დი პონენტე, შეიძლება მოსდევდეს რივიერა დეი ფიორი

IT

Roero

როერო

IT

Romagna Albana spumante

რომანია ალბანა სპუმანტე

IT

Rossese di Dolceacqua

Enakovreden izraz: Dolceacqua

როსეზე დი დოლჩეაკვა

ეკვივალენტური ტერმინი: დოლჩეაკვა

IT

Rosso Barletta

როსო ბარლეტა

IT

Rosso Canosa, ki mu lahko sledi Canusium

როსო კანოზა, შეიძლება მოსდევდეს კანუზიუმ

IT

Rosso Conero

როსო კონერო

IT

Rosso di Cerignola

როსო დი ჩერინიოლა

IT

Rosso di Montalcino

როსო დი მონტალჩინო

IT

Rosso di Montepulciano

როსო დი მონტეპულჩანო

IT

Rosso Orvietano

Enakovreden izraz: Orvietano Rosso

როსო ორვიეტანო

ეკვივალენტური ტერმინი: ორვიეტანო როსო

IT

Rosso Piceno

როსო პიჩენო

IT

Rubino di Cantavenna

რუბინო დი კანტავენა

IT

Ruchè di Castagnole Monferrato

რუკე დი კასტანიოლე მონფერატო

IT

Salaparuta

სალაპარუტა

IT

Salice Salentino

სალიჩე სალენტინო

IT

Sambuca di Sicilia

სამბუკა დი სიჩილია

IT

San Colombano al Lambro

Enakovreden izraz: San Colombano

სან კოლომბანო ალ ლამბრო

ეკვივალენტური ტერმინი: სან კოლომბანო

IT

San Gimignano

სან ჯიმინიანო

IT

San Ginesio

სან ჯინეზიო

IT

San Martino della Battaglia

სან მარტინო დელა ბატალია

IT

San Severo

სან სევერო

IT

San Vito di Luzzi

სან ვიტო დი ლუცი

IT

Sangiovese di Romagna

სანჯოვეზე დი რომანია

IT

Sannio

სანიო

IT

Sant'Agata de' Goti

Enakovreden izraz: Sant'Agata dei Goti

სანტ’აგატა დე’გოტი

ეკვივალენტური ტერმინი: სანტ’აგატა დეი გოტი

IT

Sant'Anna di Isola Capo Rizzuto

სანტ’ანა დი იზოლა კაპო რიცუტო

IT

Sant'Antimo

სანტ’ანტიმო

IT

Santa Margherita di Belice

სანტა მარგერიტა დი ბელიჩე

IT

Sardegna Semidano, ki mu lahko sledi Mogoro

სარდენია სემიდანო, შეიძლება მოსდევდეს მოგორო

IT

Savuto

სავუტო

IT

Scanzo

Enakovreden izraz: Moscato di Scanzo

სკანცო

ეკვივალენტური ტერმინი: მოსკატო დი სკანცო

IT

Scavigna

სკავინია

IT

Sciacca

შაკა

IT

Serrapetrona

სერაპეტრონა

IT

Sforzato di Valtellina

Enakovreden izraz: Sfursat di Valtellina

სფორცატო დი ვალტელინა

ეკვივალენტური ტერმინი: სფურსატ დი ვალტელინა

IT

Sizzano

სიცანო

IT

Soave, ki mu lahko sledi Colli Scaligeri

სოავე, შეიძლება მოსდევდეს კოლი სკალიჯერი

IT

Soave Superiore

სოავე სუპერიორე

IT

Solopaca

სოლოპაკა

IT

Sovana

სოვანა

IT

Squinzano

სკვინცანო

IT

Strevi

სტრევი

IT

Tarquinia

ტარკვინია

IT

Taurasi

ტაურაზი

IT

Teroldego Rotaliano

ტეროლდეგო როტალიანო

IT

Terracina

Enakovreden izraz: Moscato di Terracina

ტერაჩინა

ეკვივალენტური ტერმინი: მოსკატო დი ტერაჩინა

IT

Terratico di Bibbona, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ტერაჩინო დი ბიბონა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

IT

Terre dell'Alta Val d'Agri

ტერე დელ’ალტა ვალ დ’აგრი

IT

Terre di Casole

ტერე დი კაზოლე

IT

Terre Tollesi

Enakovreden izraz: Tullum

ტერე ტოლეზი

ეკვივალენტური ტერმინი: ტულუმ

IT

Torgiano

ტორჯანო

IT

Torgiano rosso riserva

ტორჯანო როსო რიზერვა

IT

Trebbiano d'Abruzzo

ტრებიანო დ’აბრუცო

IT

Trebbiano di Romagna

ტრებიანო დი რომანია

IT

Trentino, ki mu lahko sledi Isera / d'Isera

ტრენტინო, შეიძლება მოსდევდეს იზერა / დ’იზერა

IT

Trentino, ki mu lahko sledi Sorni

ტრენტინო, შეიძლება მოსდევდეს სორნი

IT

Trentino, ki mu lahko sledi Ziresi / dei Ziresi

ტრენტინო, შეიძლება მოსდევდეს ცირეზი / დეი ცირეზი

IT

Trento

ტრენტო

IT

Val d'Arbia

ვალ დ’არბია

IT

Val di Cornia, ki mu lahko sledi Suvereto

ვალ დი კორნია, შეიძლება მოსდევდეს სუვერეტო

IT

Val Polcèvera, ki mu lahko sledi Coronata

ვალ პოლსევერა, შეიძლება მოსდევდეს კორონატა

IT

Valcalepio

ვალკალეპიო

IT

Valdadige, ki mu lahko sledi Terra dei Forti Enakovreden izraz: Etschtaler

ვალდადიჯე, შეიძლება მოსდევდეს ტერა დეი ფორტი ეკვივალენტური ტერმინი: ეტსკტალერ

IT

Valdadige Terradeiforti

Enakovreden izraz: Terradeiforti Valdadige

ვალდადიჯე ტერადეიფორტი

ეკვივალენტური ტერმინი: ტერადეიფორტი ვალდადიჯე

IT

Valdichiana

ვალდიკიანა

IT

Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Arnad-Montjovet

Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste

ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს არნად-მონტჟოვეტ

ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ

IT

Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Blanc de Morgex et de la Salle

Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste

ვალე დ’აოსტა, შეიძლებამოსდევდეს ბლან დე მორჟექს ე დე ლა სალ

ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ

IT

Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Chambave

Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste

ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს შამბავ

ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ

IT

Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Donnas

Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste

ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს დონას ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ

IT

Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Enfer d'Arvier

Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste

ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს ენფერ დ’არვიე

ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ

IT

Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Nus

Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste

ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს ნუს

ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ

IT

Valle d'Aosta, ki mu lahko sledi Torrette

Enakovreden izraz: Vallée d'Aoste

ვალე დ’აოსტა, შეიძლება მოსდევდეს ტორეტე

ეკვივალენტური ტერმინი: ვალე დ’აოსტ

IT

Valpolicella, ki ga lahko spremlja Valpantena

ვალპოლიჩელა,შეიძლება ახლდეს ვალპანტენა

IT

Valsusa

ვალსუზა

IT

Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Grumello

ვალტელინა, სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს

გრუმელო

IT

Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Inferno

ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს ინფერნო

IT

Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Maroggia

ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს მაროჯა

IT

Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Sassella

ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს სასელა

IT

Valtellina Superiore, ki mu lahko sledi Valgella

ვალტელინა სუპერიორე, შეიძლება მოსდევდეს ვალჯელა

IT

Velletri

ველეტრი

IT

Verbicaro

ვერბიკარო

IT

Verdicchio dei Castelli di Jesi

ვერდიკიო დეი კასტელი დი იეზი

IT

Verdicchio di Matelica

ვერდიკიო დი მატელიკა

IT

Verduno Pelaverga

Enakovreden izraz: Verduno

ვერდუნო პელავერგა

ეკვივალენტური ტერმინი: ვერდუნო

IT

Vermentino di Gallura

ვერმენტინო დი გალურა

IT

Vermentino di Sardegna

ვერმენტინო დი სარდენია

IT

Vernaccia di Oristano

ვერნაჩა დი ორისტანო

IT

Vernaccia di San Gimignano

ვერნაჩა დი სან ჯიმინიანო

IT

Vernaccia di Serrapetrona

ვერნაჩა დი სერაპეტრონა

IT

Vesuvio

ვეზუვიო

IT

Vicenza

ვიჩენცა

IT

Vignanello

ვინიანელო

IT

Vin Santo del Chianti

ვინ სანტო დელ კიანტი

IT

Vin Santo del Chianti Classico

ვინ სანტო დელ კიანტი კლასიკო

IT

Vin Santo di Montepulciano

ვინ სანტო დი მონტეპულჩანო

IT

Vini del Piave

Enakovreden izraz: Piave

ვინი დელ პიავე

ეკვივალენტური ტერმინი: პიავე

IT

Vino Nobile di Montepulciano

ვინო ნობილე დი მონტეპულჩანო

IT

Vittoria

ვიტორია

IT

Zagarolo

ძაგაროლო

CY

Βουνί Παναγιάς – Αμπελίτη

Enakovreden izraz: Vouni Panayia - Ampelitis

ვუნი პანაგიას-ამბელიტი

ეკვივალენტური ტერმინი: ვუნი პანაგია-ამბელიტის

CY

Κουμανδαρία

Enakovreden izraz: Commandaria

კუმანდარია

ეკვივალენტური ტერმინი: კომანდარია

CY

Κρασοχώρια Λεμεσού, ki mu lahko sledi Αφάμης

Enakovreden izraz: Krasohoria Lemesou - Afames

კრასოხორია ლემესუ, შეიძლება მოსდევდეს აფამის

ეკვივალენტური ტერმინი: კრასოჰორია ლემესუ-აფამეს

CY

Κρασοχώρια Λεμεσού, ki mu lahko sledi Λαόνα

Enakovreden izraz: Krasohoria Lemesou - Laona

კრასოხორია ლემესუ, შეიძლება მოსდევდეს ლაონა

ეკვივალენტური ტერმინი: კრასოჰორია ლემესუ-ლაონა

CY

Λαόνα Ακάμα

Enakovreden izraz: Laona Akama

ლაონა აკამა

ეკვივალენტური ტერმინი: ლაონა აკამა

CY

Πιτσιλιά

Enakovreden izraz: Pitsilia

პიცილია

ეკვივალენტური ტერმინი: პიცილია

LU

Crémant du Luxemboug

კრემან დიუ ლუქსამბურჟუაზ

LU

Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi Ahn / Assel / Bech-Kleinmacher / Born / Bous / Bumerange / Canach / Ehnen / Ellingen / Elvange / Erpeldingen / Gostingen / Greveldingen / Grevenmacher, ki mu sledi Appellation contrôlée

მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს ან / ასელ / ბეკ-კლაინმახე / ბორნ / ბოუს / ბუმერანგე / კანახ / ენენ / ელინგენ / ელვანგე / ერპელდინგენ / გოსტინგენ / გრეველდინგენ / გრევენმახერ, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე

LU

Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi Lenningen / Machtum / Mechtert / Moersdorf / Mondorf / Niederdonven / Oberdonven / Oberwormelding / Remich / Rolling / Rosport / Stadtbredimus, ki mu sledi Appellation contrôlée

მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს ლენინგენ / მახტუმ / მეხტერტ / მერსდორფ / მონდორფ / ნიდერდონვენ / ობერდონვენ / ობერვორნმელდინგ / რემიხ / როლინგ / როსპორტ / შტადტბრედიმუს, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე

LU

Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi Remerschen / Remich / Schengen / Schwebsingen / Stadtbredimus / Trintingen / Wasserbilig / Wellenstein / Wintringen or Wormeldingen, ki mu sledi Appellation contrôlée

მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს რემერშენ / რემიხ / შენგენ / შვებსინგენ / შტადტბრედი- მუს/ ტრინტინგენ / ვასერბილიგ / ველენშტაინ / ვინტრინგენ ან ვორმელდინგენ, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე

LU

Moselle Luxembourgeoise, ki mu sledi ime sorte vinske trte, ki mu sledi Appellation contrôlée

მოზელ ლუქსამბურჟუაზ, მოსდევს ღვინისსახეობის სახელი, მოსდევს აპელასიონ კონტროლე

HU

Neszmélyi, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ნესმეი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Badacsonyi, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ბადაჩონ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Balaton

ბალატონ

HU

Balaton-felvidéki, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ბალატონ-ფელვიდეკ შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Balatonboglár, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ბალატონბოგლარ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Balatonfüred-Csopaki, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ბალატონფიურედ-ჩოპაკ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადები/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Bükk, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

იუკკ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Csongrád, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ჩონგრად, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Debrői hárslevelű

დებროი-ჰარშლეველიუ

HU

Duna

დუნა

HU

Etyek-Buda, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ეტეკ-ბუდა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Hajós-Baja, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ჰაიოშ-ბაია, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Izsáki Arany Sárfehér

იჟაკი არან შარფეჰერ

HU

Kunság, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

კუნშაგ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Mátra, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

მატრა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Mór, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

მორ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Nagy-Somló, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ნად-შომლო, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Pannonhalma, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

პანნონჰალმა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Pécs, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

პეჩ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Somlói,

ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

შომლოი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Somlói Arany

შომლოი არან

HU

Somlói Nászéjszakák Bora

შომლოი ნასეისაკაკ ბორა

HU

Sopron, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

შოპრონ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Szekszárd, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

სეკსარდ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Tokaj, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ტოკაი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Tolna, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ტოლნა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Villányi, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ვილლან, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Villányi védett eredetű classicus

ვილანი ვედეტ ერედეტიუ კლაშიკუს

HU

Zala, ki mu lahko sledi ime ožjega območja, občine ali obrata

ზალა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის, მუნიციპალიტეტის ან დამზადების/ჩამოსხმის ადგილის სახელი

HU

Eger

ეგერ

HU

Egerszóláti Olaszrizling

ეგერსოლატი ოლასრიზლინგ

HU

Káli

კალი

HU

Neszmély

ნესმეი

HU

Pannon

პანნონ

HU

Tihany

ტიჰან

MT

Gozo

გოზო

MT

Malta

მალტა

AT

Burgenland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ბურგენლანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Carnuntum, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კარნუნტუმ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Donauland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

დონაულანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Kamptal, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კამპტალ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Kärnten, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კერნტენ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Kremstal, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

კრემშტალ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Mittelburgenland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

მიტელბურგენლანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Neusiedlersee, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ნოიზიდლერზეე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Neusiedlersee-Hügelland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ნოუზიდლერზეე-ჰიუგელანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Niederösterreich, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ნიედეროსტერაიხ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Oberösterreich, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ობეროსტერაიხ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Salzburg, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ზალცბურგ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Steiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

შტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Süd-Oststeiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ზუდ-ოსტსშტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Südburgenland, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ზუდბურგენლანდ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Südsteiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ზუდშტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Thermenregion, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

თერმენრეგიონ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Tirol, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ტიროლ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Traisental, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ტრაიზენტალ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Vorarlberg, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ვორარლბერგ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Wachau, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ვახაუ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Weinviertel, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ვაინვირტელ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Weststeiermark, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ვესტშტაიერმარკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

AT

Wien, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ვინ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

PT

Alenquer

ალენკერ

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Borba

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ბორბა

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Évora

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ევორა

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Granja-Amarele

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს გრანჟა-ამალერე

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Moura

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს მურა

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Portalegre

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს, პორტალეგრე

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Redondo

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს რედონდუ

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Reguengos

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს რეჰენგოშ

PT

Alentejo, ki mu lahko sledi Vidigueira

ალენტეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ვიდიგეირა

PT

Arruda

არუდა

PT

Bairrada

ბაირადა

PT

Beira Interior, ki mu lahko sledi Castelo Rodrigo

ბეირა ინტერიორ, შეიძლება მოსდევდეს კასტელუ როდრიგუ

PT

Beira Interior, ki mu lahko sledi Cova da Beira

ბეირა ინტერიორ, შეიძლება მოსდევდეს კოვა და ბეირა

PT

Beira Interior, ki mu lahko sledi Pinhel

ბეირა ინტერიორ, შეიძლება მოსდევდეს პინელ

PT

Biscoitos

ბისკოიტოშ

PT

Bucelas

ბუსელაშ

PT

Carcavelos

კარკაველოშ

PT

Colares

კოლარეშ

PT

Dão, ki mu lahko sledi Alva

დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ალვა

PT

Dão, ki mu lahko sledi Besteiros

დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ბესტეიროშ

PT

Dão, ki mu lahko sledi Castendo

დანუ, შეიძლება მოსდევდეს კასტენდუ

PT

Dão, ki mu lahko sledi Serra da Estrela

დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ესტრელა

PT

Dão, ki mu lahko sledi Silgueiros

დანუ, შეიძლება მოსდევდეს სილგეიროშ

PT

Dão, ki mu lahko sledi Terras de Azurara

დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ტერას დე აზურასა

PT

Dão, ki mu lahko sledi Terras de Senhorim

დანუ, შეიძლება მოსდევდეს ტერაშ დე სენორინ

PT

Dão Nobre

დანუ ნობრი

PT

Douro, ki mu lahko sledi Baixo Corgo

Enakovreden izraz: Vinho do Douro

დურო, შეიძლება მოსდევდეს ბაიშუ კორგო

ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დუ დურო

PT

Douro, ki mu lahko sledi Cima Corgo

Enakovreden izraz: Vinho do Douro

დურო, შეიძლება მოსდევდეს სიმა კორგო

ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დუ დურო

PT

Douro, ki mu lahko sledi Douro Superior

Enakovreden izraz: Vinho do Douro

დურო, შეიძლება მოსდევდეს დურო სუპერიორ

ეკვივალენტური ტერმინი: ვინო დუ დურო

PT

Encostas d'Aire, ki mu lahko sledi Alcobaça

ენკოსტაშ დ’აირე, შეიძლება მოსდევდეს ალკობასა

PT

Encostas d'Aire, ki mu lahko sledi Ourém

ენკოსტაშ დ’აირე, შეიძლება მოსდევდეს ურენ

PT

Graciosa

გრასიოზა

PT

Lafões

ლაფოინეშ

PT

Lagoa

ლაგოა

PT

Lagos

ლაგოშ

PT

Madeirense

მადეირენში

PT

Madera

Enakovreden izraz: Madeira / Vinho da Madeira / Madeira Weine / Madeira Wine / Vin de Madère / Vino di Madera / Madeira Wijn

მადერა

ეკვივალენტური ტერმინი: მადეირა / ვინო დე მადეირა / მადეირა ვაინ / მადეირა ვინ / ვინ დე მადერ / ვინო დი მადერა / მადეირა ვიჟნ

PT

Moscatel de Setúbal

მოსკატელ დე სეტუბალ

PT

Moscatel do Douro

მოსკატელ დუ დურო

PT

Óbidos

ობიდუშ

PT

Oporto

Enakovreden izraz: Porto / Vinho do Porto / Vin de Porto / Port / Port Wine / Portwein / Portvin / Portwijn

ოპორტუ

ეკვივალენტური ტერმინი: პორტუ / ვინო დუ პორტუ / ვინ დე პორტუ / პორტ / პორტ ვინ / პორტვაინ / პორტვინ / პორტვიჟნ

PT

Palmela

პალმელა

PT

Pico

პიკო

PT

Portimão

პორტიმან

PT

Ribatejo, ki mu lahko sledi Almeirim

რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ალმეირინ

PT

Ribatejo, ki mu lahko sledi Cartaxo

რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს კარტაშო

PT

Ribatejo, ki mu lahko sledi Chamusca

რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს კამუსკა

PT

Ribatejo, ki mu lahko sledi Coruche

რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს კორუსე

PT

Ribatejo, ki mu lahko sledi Santarém

რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს სანტარენ

PT

Ribatejo, ki mu lahko sledi Tomar

რიბატეჟუ, შეიძლება მოსდევდეს ტონარ

PT

Setúbal

სეტუბალ

PT

Setúbal Roxo

სეტუბალ როზუ

PT

Tavira

ტავირა

PT

Távora-Varosa

ტავორა-ვაროზა

PT

Torres Vedras

ტორეს ვედრაშ

PT

Trás-os-Montes, ki mu lahko sledi Chaves

ტრაჟ-უშ-მონტეშ, შეიძლება მოსდევდეს კავეშ

PT

Trás-os-Montes, ki mu lahko sledi Planalto Mirandês

ტრაჟ-ოშ-მონტეშ, შეიძლება მოსდევდეს პლანალტუ მირანდეშ

PT

Trás-os-Montes, ki mu lahko sledi Valpaços

ტრაჟ-ოშ-მონტეშ, შეიძლება მოსდევდეს ვალპასოშ

PT

Vinho do Douro, ki mu lahko sledi Baixo Corgo

Enakovreden izraz: Douro

ვინო დუ დურო, შეიძლება მოსდევდეს ბაიშუ კორგო

ეკვივალენტური ტერმინი: დურო

PT

Vinho do Douro, ki mu lahko sledi Cima Corgo

Enakovreden izraz: Douro

ვინო დუ დურო, შეიძლება მოსდევდეს სიმა კორგო

ეკვივალენტური ტერმინი: დურო

PT

Vinho do Douro, ki mu lahko sledi Douro Superior

Enakovreden izraz: Douro

ვინო დუ დურო, შეიძლება მოსდევდეს დურო სუპერიორ

ეკვივალენტური ტერმინი: დურო

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Amarante

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ამარანტე

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Ave

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ავე

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Baião

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ბაიან

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Basto

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ბასტო

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Cávado

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს კავადუ

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Lima

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს ლიმა

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Monção e Melgaço

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს მონსან ე მელგასუ

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Paiva

ვოინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს პაივა

PT

Vinho Verde, ki mu lahko sledi Sousa

ვინო ვერდე, შეიძლება მოსდევდეს სოუზა

PT

Vinho Verde Alvarinho

ვინო ვერდე ალვარინო

PT

Vinho Verde Alvarinho Espumante

ვინო ვერდე ალვარინო ესპუმანტე

RO

Aiud, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

აიუდ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Alba Iulia, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ალბა იულია, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Babadag, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ბადაბაგ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Banat, ki mu lahko sledi Dealurile Tirolului

ბანატ, შეიძლება მოსდევდეს დეალურილე ტიროლულუი

RO

Banat, ki mu lahko sledi Moldova Nouă

ბანატ, შეიძლება მოსდევდეს მოლდოვა ნოვე

RO

Banat, ki mu lahko sledi Silagiu

ბანატ, შეიძლება მოსდევდეს სილაჯიუ

RO

Banu Mărăcine, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ბანუ მერეჩინე, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Bohotin, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ბოჰოტინ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Cernătești - Podgoria, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ჩერნეტეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Cotești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ჩოტეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Cotnari

კოტნარი

RO

Crișana, ki mu lahko sledi Biharia

კრიშანა, შეიძლება მოსდევდეს ბიჰარია

RO

Crișana, ki mu lahko sledi Diosig

კრიშანა, შეიძლება მოსდევდეს დიოსიგ

RO

Crișana, ki mu lahko sledi Șimleu Silvaniei

კრიშანა, შეიძლება მოსდევდეს შიმლეუ სილვანიეი

RO

Dealu Bujorului, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

დეალუ ბუჟორულუი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Boldești

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ბოლდეშტი

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Breaza

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ბრეაზა

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Ceptura

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ჩეპტურა

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Merei

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს მერეი

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Tohani

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ტოჰანი

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Urlați

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ურლაცი

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Valea Călugărească

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს კელუგერეასკე

RO

Dealu Mare, ki mu lahko sledi Zorești

დეალუ მარე, შეიძლება მოსდევდეს ზორეშტი

RO

Drăgășani, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

დრეგეშანი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Huși, ki mu lahko sledi Vutcani

ჰუში, შეიძლება მოსდევდეს ვუტკანი

RO

Iana, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

იანა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Iași, ki mu lahko sledi Bucium

იაში, შეიძლება მოსდევდეს ბუჩიუმ

RO

Iași, ki mu lahko sledi Copou

იაში, შეიძლება მოსდევდეს კოპოუ

RO

Iași, ki mu lahko sledi Uricani

იაში, შეიძლება მოსდევდეს ურიკანი

RO

Lechința, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ლეკინცა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Mehedinți, ki mu lahko sledi Corcova

მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს კორკოვა

RO

Mehedinți, ki mu lahko sledi Golul

მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს გოლულ დრენჩეი

RO

Mehedinți, ki mu lahko sledi Orevița

მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს ორევიცა

RO

Mehedinți, ki mu lahko sledi Severin

მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს სევერინ

RO

Mehedinți, ki mu lahko sledi Vânju Mare

მეჰედინცი, შეიძლება მოსდევდეს ვენჟუ მარე

RO

Miniș, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

მინიშ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Murfatlar, ki mu lahko sledi Cernavodă

მურფატლარ, შეიძლება მოსდევდეს ჩერნავოდე

RO

Murfatlar, ki mu lahko sledi Medgidia

მურფატლარ, შეიძლება მოსდევდეს მედჯიდია

RO

Nicorești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ნიკორეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Odobești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ოდომეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Oltina, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

ოლტინა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Panciu, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

პანჩუ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Pietroasa, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

პიეტროასა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Recaș, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

რეკაშ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Sâmburești, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

სემბურეშტი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Sarica Niculițel, ki mu lahko sledi Tulcea

სარიკა ნიკულიცელ, შეიძლება მოსდევდეს ტულჩა

RO

Sebeș - Apold, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

სებეშ-აპოლდ, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Segarcea, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

სეგარჩა, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Ștefănești, ki mu lahko sledi Costești

შტეფენეშტი, შეიძლება მოსდევდეს კოსტეშტი

RO

Târnave, ki mu lahko sledi Blaj

ტერნავე, შეიძლება მოსდევდეს ბლაჟ

RO

Târnave, ki mu lahko sledi Jidvei

ტერნავე, შეიძლება მოსდევდეს ჟიდვეი

RO

Târnave, ki mu lahko sledi Mediaș

ტერნავე, შეიძლება მოსდევდეს მედიაშ

SI

Bela krajina, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

ბელა კრაჟინა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Belokranjec, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

ბელოკრანჟეც, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Bizeljčan, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

ბიზელჟჩან, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Bizeljsko-Sremič, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

Enakovreden izraz: Sremič-Bizeljsko

ბიზელჟსკო-სრემიჩ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: სრემიჩ-ბიზელჟსკო

SI

Cviček, Dolenjska, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

ცვიჩეკ, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Dolenjska, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

დოლენჟსკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Goriška Brda, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

Enakovreden izraz: Brda

გორიშკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ბრდა

SI

Kras, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

კრას, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Metliška črnina, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

მეტლიშკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Prekmurje, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

Enakovreden izraz: Prekmurčan

პრეკმურჟე, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: პრეკმურჩან

SI

Slovenska Istra, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

სლოვენსკა ისტრა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Štajerska Slovenija, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

შტაჟერსკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Teran, Kras, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

ტერან, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

SI

Vipavska dolina, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote in/ali ime vinogradniškega posestva

Enakovreden izraz: Vipava, Vipavec, Vipavčan

ვიპავსკა, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის და/ან ვენახის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ვიპავა, ვიპავეც, ვიპავჩან

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Dunajskostredský vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს დუნაჟსკოსტრედსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Hurbanovský vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჰურბანოვსკი ვინოჰრადცკი რაჟონ

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Komárňanský vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს კომარნანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Palárikovský vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს პალარიკოვსკივონოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Štúrovský vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’

შეიძლება მოსდევდეს შტუროვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Šamorínsky vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს შამორინსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Strekovský vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეი-ძლება მოსდევდეს სტრეკოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Galantský vinohradnícky rajón

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს გალანტსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Vrbovský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ვრბოვსკი ვინოჰრადნიკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Trnavský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს ტრნავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Skalický vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სკალიცკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Orešanský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს ორეშანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Hlohovecký vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჰლოჰოვეცკი ვინოჰრადნიცკა რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Doľanský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს დოლანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

მალოკარპატსკა ვონოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Senecký vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს სენეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Stupavský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სტუპავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Modranský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს მოდრანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Bratislavský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ბრატისლავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Pezinský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს პეზინსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Záhorský vinohradnícky rajón

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს ზაჰორსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Pukanecký vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს პუკანეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Žitavský vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჟიტავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Želiezovský vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ჟალიეზოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

ნიტრიანსკა ვონოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Nitriansky vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ნიტრიანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Vrábeľský vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ვრაბელ’სკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Tekovský vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ტეკოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Zlatomoravecký vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს ზლატომორავეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Šintavský vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს შინტავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Radošinský vinohradnícky rajón

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს რადოშინსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Fil'akovský vinohradnícky rajón

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ფილ’აკოვსკი ვინოჰ-რადნიცკი რაჟონ

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Gemerský vinohradnícky rajón

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს გემერსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Hontiansky vinohradnícky rajón

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ჰონტიანსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Ipeľský vinohradnícky rajón

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს იპელ’სკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Vinický vinohradnícky rajón

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ვინიკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Tornaľský vinohradnícky rajón

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს ტორნალ’სკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Modrokamencký vinohradnícky rajón

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ შეიძლება მოსდევდეს მოდროკამენკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Vinohradnícka oblasť Tokaj, ki mu lahko sledi ena od naslednjih manjših geografskih enot Bara / Čerhov / Černochov / Malá Tŕňa / Slovenské Nové Mesto / Veľká Tŕňa / Viničky

ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ ტოკაჟ, შეიძლება მოსდევდეს ერთ-ერთი შემდეგი მცირე გეოგრაფიული ერთეული ბარა / ჩერჰოვ / ჩერნოჰოვ / მალა ტრნა / სლოვენსკე ნოვე მესტო / ველკა ტრნა / ვინიჩკი

SK

Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Michalovský vinohradnícky rajón

ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს მიხალოვსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi ime ožjega območja in/ali manjše geografske enote

ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, მოსდევს სუბრეგიონის და/ან მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

SK

Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Kráľovskochlmecký vinohradnícky rajón

ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება მოსდევდეს კრალ’ოვსკოხლმეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Moldavský vinohradnícky rajón

ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’,შეიძლება მოსდევდეს მოლდავსკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

SK

Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki mu lahko sledi Sobranecký vinohradnícky rajón

ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’ ვიხოდოსლოვენსკა, შეიძლება მოსდევდეს სობრანეკი ვინოჰრადნიცკი რაჟონ

UK

English Vineyards

ინგლიშ ვინიარდზ

UK

Welsh Vineyards

უელშ ვინიარდზ

Seznam vin z zaščiteno geografsko označbo

| Država članica Evropske unije | Ime, ki se zaščiti | Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi |
| --- | --- | --- |
| BE | Vin de pays des Jardins de Wallonie | ვენ დე პეი დე ჟარდენ დე ვალონი |
| BE | Vlaamse landwijn | ვლამსე ლანდვინ |
| BG | Дунавска равнина
  Enakovreden izraz: Danube Plain | დუნავსკა რავნინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: დანუბე პლენ |
| BG | Тракийска низина
  Enakovreden izraz: Thracian Lowlands | თრაკიისკა ნიზინა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტრასიან ლოულენდზ |
| CZ | České | ჩესკე |
| CZ | Moravské | მორავსკე |
| DE | Ahrtaler | არტალერ |
| DE | Badischer | ბადიშერ |
| DE | Bayerischer Bodensee | ბაიერიშერ ბოდენზეე |
| DE | Mosel | მოზელ |
| DE | Ruwer | ღუვერ |
| DE | Saar | საარ |
| DE | Main | მაინ |
| DE | Mecklenburger | მეკლენბურგერ |
| DE | Mitteldeutscher | მიტელდოიჩერ |
| DE | Nahegauer | ნაეგაუერ |
| DE | Pfälzer | პფელცერ |
| DE | Regensburger | რეგენსბურგერ |
| DE | Rheinburgen | ღაინბურგენ |
| DE | Rheingauer | ღაინგაუერ |
| DE | Rheinischer | რაინიშერ |
| DE | Saarländischer | საარლენდიშერ |
| DE | Sächsischer | სეკსიშერ |
| DE | Schwäbischer | შვებიშერ |
| DE | Starkenburger | შტარკენბურგერ |
| DE | Taubertäler | თაუბერტელერ |
| DE | Brandenburger | ბრანდენბურგერ |
| DE | Neckar | ნეკარ |
| DE | Oberrhein | ობერრაინ |
| DE | Rhein | ღაინ |
| DE | Rhein-Neckar | რაინ-ნეკარ |
| DE | Schleswig-Holsteinischer | შლეზვიგ-ჰოლშტაინიშერ |
| EL | Toπικός Οίνος Κω
  Enakovreden izraz: Regional wine of Κοs | ტოპიკოს ინოს კო
  ეკვივალენტური ტერმინი: კოსის რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ კოს |
| EL | Toπικός Οίνος Μαγνησίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Magnissia | ტოპიკოს ინოს მაგნისიაზ
  ეკვივალენტური ტერმინი: მაგნისიას რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ მეგნისია |
| EL | Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Aegean Sea | ეგეოპელაგიტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: ეგეოსის ზღვის რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ ეგეან სი |
| EL | Αττικός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Attiki-Attikos | ატიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: ატიკი-ატიკოს რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ ატიკი-ატიკოს |
| EL | Αχαϊκός Tοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Αchaia | ახეკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: აკაიას რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ აკაია |
| EL | Βερντέα Ονομασία κατά παράδοση Ζακύνθου
  Enakovreden izraz: Verdea Onomasia kata paradosi Zakinthou | ვერნდეა ონომასია კატა პარადოსი ზაკინთუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვერდეა ონომასია კატა პარადოსი ზაკინთუ |
| EL | Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Epirus-Epirotikos | ჰპეროტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ეპირუს-ეპიროტიკოს |
| EL | Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Heraklion-Herakliotikos | ჰერაკლიოტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰერაკლიონ-ჰერაკლიოტიკოს |
| EL | Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Thessalia-Thessalikos | თესალიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეგიონული ღვინო რეჯიონალ ვაინ ოფ თესალია-თესალიკოს |
| EL | Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Thebes-Thivaikos | თივაიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თებეს-თივაიკოს |
| EL | Θρακικός Τοπικός Οίνος ali Τοπικός Οίνος Θράκης
  Enakovreden izraz: Regional wine of Thrace-Thrakikos ali Regional wine of Thrakis | თრაკიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თრეის თრაკიკოს |
| EL | Ισμαρικός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Ismaros-Ismarikos | ისმარიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ისმაროს-ისმარიკოს |
| EL | Καρυστινός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Karystos-Karystinos | კარისტინოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კარისტოს-კარისტინოს |
| EL | Κορινθιακός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Korinthos-Korinthiakos | კორიანთიაკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კორინთოს-კორინთიაკოს |
| EL | Κρητικός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Crete-Kritikos | კრიტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ქრიტ-კრიტიაკოს |
| EL | Λακωνικός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Lakonia-Lakonikos | ლაკონიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლაკონია-ლაკონიკოს |
| EL | Μακεδονικός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Macedonia-Macedonikos | მაკედონიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მაქედონია-მაქედონიკოს |
| EL | Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Nea Messimvria | მესიმვრიოტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ნი მესიმვრია |
| EL | Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Messinia-Messiniakos | მესინიაკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მესინია-მესინიაკოს |
| EL | Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Metsovo-Metsovitikos | მეტსოვიტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მეცოვო-მეცოვიტიკოს |
| EL | Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Monemvasia-Monemvasios | მონემვასიოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მონემვასია-მონემვასიკოს |
| EL | Παιανίτικος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Peanea | პეანიტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პინია |
| EL | Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Pallini-Palliniotikos | პალინიოტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პალინი-პალინიოტიკოს |
| EL | Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Peloponnese-Peloponnesiakos | პელოპონისიაკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პელეპონეს-პელეპონესიაკოს |
| EL | Ρετσίνα Αττικής, ki ga lahko spremlja ime manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Retsina of Attiki | რეცინა ატიკის, შეიძლება ახლდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: ატიკის რეცინა ან რეცინა ოფ ატიკი |
| EL | Ρετσίνα Βοιωτίας, ki ga lahko spremlja ime manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Retsina of Viotia | რეცინა ვიოტიას, შეიძლება ახლდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ ვიოტია |
| EL | Ρετσίνα Γιάλτρων, ki ga lahko spremlja Evvia
  Enakovreden izraz: Retsina of Gialtra | რეცინა გიალტრონ, შეიძლება ახლდეს მცირეგეოგრაფიული ერთეულის სახელი ევია
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ გიალტრა |
| EL | Ρετσίνα Ευβοίας, ki ga lahko spremlja ime manjše geografske enote
  Enakovreden izraz: Retsina of Evvia | რეცინა ევიას, შეიძლება ახლდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ ევია |
| EL | Ρετσίνα Θηβών, ki ga lahko spremlja Viotia
  Enakovreden izraz: Retsina of Thebes | რეცინა თივონ, შეიძლება ახლდეს ვიოტია
  ეკვივალენტური ტერმინი: თებეს რეცინა რეცინა ოფ თებეს |
| EL | Ρετσίνα Καρύστου, ki ga lahko spremlja Evvia
  Enakovreden izraz: Retsina of Karystos | რეცინა კარისტუ, შეიძლება ახლდეს ევია
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ კარისტოს |
| EL | Ρετσίνα Κρωπίας ali Ρετσίνα Κορωπίου, ki ga lahko spremlja by Attika
  Enakovreden izraz: Retsina of Kropia ali Retsina of Koropi | რეცინა კროპიას „ან“ რეცინა კროპიუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: კოროპის რეცინა ან რეცინა ოფ კროპია „ან“ რეცინა ოფ კოროპი |
| EL | Ρετσίνα Μαρκοπούλου, ki ga lahko spremlja Attika
  Enakovreden izraz: Retsina of Markopoulo | რეცინა მარკოპულუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ მარკოპულო |
| EL | Ρετσίνα Μεγάρων, ki ga lahko spremlja Attika
  Enakovreden izraz: Retsina of Megara | რეცინა მეგარონ, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ მეგარა |
| EL | Ρετσίνα Μεσογείων, ki ga lahko spremlja Attika
  Enakovreden izraz: Retsina of Mesogia | რეცინა მესოგიონ, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ მეზოგია |
| EL | Ρετσίνα Παιανίας ali Ρετσίνα Λιοπεσίου, ki ga lahko spremlja Attika
  Enakovreden izraz: Retsina of Peania ali Retsina of Liopesi | რეცინა პეანიას „ან“ რეცინა ლიოპესიუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ პინია „ან“ რეცინა ოფ ლიოპეზი |
| EL | Ρετσίνα Παλλήνης, ki ga lahko spremlja Αττική
  Enakovreden izraz: Retsina of Pallini (Attika) | რეცინა პალინის, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ პალინი (ატიკა) |
| EL | Ρετσίνα Πικερμίου, ki ga lahko spremlja Attika
  Enakovreden izraz: Retsina of Pikermi | რეცინა პიკერმიუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ პაკერმი |
| EL | Ρετσίνα Σπάτων, ki ga lahko spremlja Attika
  Enakovreden izraz: Retsina of Spata | რეცინა სპატონ, შეიძლება ახლდეს ატიკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ სპატა |
| EL | Ρετσίνα Χαλκίδας, ki ga lahko spremlja Evvia
  Enakovreden izraz: Retsina of Halkida | რეცინა ხალკიდას, შეიძლება ახლდეს ევია
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ ჰალკიდა |
| EL | Συριανός Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Syros-Syrianos | სირიანოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სიროს-სირიანოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Αβδήρων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Avdira | ტოპიკოს ინოს ავდირონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ავდირა |
| EL | Τοπικός Οίνος Αγίου Όρους, Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Mount Athos - Regional wine of Holly Mountain | ტოპიკოს ინოს აგიუ ორუს, აგიორიტიკოს ტოპიკოს ინოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მაუნთ ათოს-რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰოლი მაუნთინ |
| EL | Τοπικός Οίνος Αγοράς
  Enakovreden izraz: Regional wine of Agora | ტოპიკოს ინოს აგორას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ აგორა |
| EL | Τοπικός Οίνος Αργολίδας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Argolida | ტოპიკოს ინოს არგოლიდას
  ეკვივალენტური ტერმინი: არგოლიდას რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ არგოლიდა |
| EL | Τοπικός Οίνος Αρκαδίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Arkadia | ტოპიკოს ინოს არკადიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ არკადია |
| EL | Τοπικός Οίνος Βελβεντού
  Enakovreden izraz: Regional wine of Velventos | ტოპიკოს ინოს ველვენტუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ველვენტოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Βίλιτσας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Vilitsa | ტოპიკოს ინოს ვილიცას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ვილიცა |
| EL | Τοπικός Οίνος Γερανείων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Gerania | ტოპიკოს ინოს გერანიონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ გერანია |
| EL | Τοπικός Οίνος Γρεβενών
  Enakovreden izraz: Regional wine of Grevena | ტოპიკოს ინოს გრევენონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ გრევენა |
| EL | Τοπικός Οίνος Δράμας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Drama | ტოპიკოს ინოს დრამას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ დრამა |
| EL | Τοπικός Οίνος Δωδεκανήσου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Dodekanese | ტოპიკოს ინოს დოდეკანისუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ დოდეკანიზ |
| EL | Τοπικός Οίνος Επανομής
  Enakovreden izraz: Regional wine of Epanomi | ტოპიკოს ინოს ეპანომის
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ეპანომი |
| EL | Τοπικός Οίνος Ηλιείας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Ilia | ტოპიკოს ინოს ჰელიიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ილია |
| EL | Τοπικός Οίνος Ημαθίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Imathia | ტოპიკოს ინოს ჰმათია
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ იმათია |
| EL | Τοπικός Οίνος Θαψανών
  Enakovreden izraz: Regional wine of Thapsana | ტოპიკოს ინოს თაფსანონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თაფსანა |
| EL | Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης
  Enakovreden izraz: Regional wine of Thessaloniki | ტოპიკოს ინოს თესალონიკის
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თესალონიკი |
| EL | Τοπικός Οίνος Ικαρίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Ikaria | ტოპიკოს ინოს იკარიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ იკარია |
| EL | Τοπικός Οίνος Ιλίου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Ilion | ტოპიკოს ინოს ილიუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ
  ვაინ ოფ ილიონ |
| EL | Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Ioannina | ტოპიკოს ინოს იოანინონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ იოანინა |
| EL | Τοπικός Οίνος Καρδίτσας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Karditsa | ტოპიკოს ინოს კარდიცას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კარდიცა |
| EL | Τοπικός Οίνος Καστοριάς
  Enakovreden izraz: Regional wine of Kastoria | ტოპიკოს ინოს კასტორიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კასტორია |
| EL | Τοπικός Οίνος Κέρκυρας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Corfu | ტოპიკოს ინოს კერკირას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კორფუ |
| EL | Τοπικός Οίνος Κισάμου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Kissamos | ტოპიკოს ინოს კისამუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კისამოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Κλημέντι
  Enakovreden izraz: Regional wine of Klimenti | ტოპიკოს ინოს კლიმენტი
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კლიმენტი |
| EL | Τοπικός Οίνος Κοζάνης
  Enakovreden izraz: Regional wine of Kozani | ტოპიკოს ინოს კოზანის
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კოზანი |
| EL | Τοπικός Οίνος Κοιλάδας Αταλάντης
  Enakovreden izraz: Regional wine of Valley of Atalanti | ტოპიკოს ინოს კილადას ატალანტის
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ველი ოფ ატალანტი |
| EL | Τοπικός Οίνος Κορωπίου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Koropi | ტოპიკოს ინოს კოროპიუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კოროპი |
| EL | Τοπικός Οίνος Κρανιάς
  Enakovreden izraz: Regional wine of Krania | ტოპიკოს ინოს კრანიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კრანია |
| EL | Τοπικός Οίνος Κραννώνος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Krannona | ტოპიკოს ინოს კრანონოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კრანონა |
| EL | Τοπικός Οίνος Κυκλάδων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Cyclades | ტოპიკოს ინოს კიკლადონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კიკლადეს |
| EL | Τοπικός Οίνος Λασιθίου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Lasithi | ტოპიკოს ინოს ლასითიუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლასითი |
| EL | Τοπικός Οίνος Λευκάδας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Lefkada | ტოპიკოს ინოს ლევკადას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლევკადა |
| EL | Τοπικός Οίνος Ληλαντίου Πεδίου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Lilantio Pedio | ტოპიკოს ინოს ლილანდიუ პედიუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლილანტიო პედიო |
| EL | Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Mantzavinata | ტოპიკოს ინოს მანძავიტანონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მანძავინატა |
| EL | Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Markopoulo | ტოპიკოს ინოს მარკოპულუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მარკოპულო |
| EL | Τοπικός Οίνος Μαρτίνου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Μartino | ტოპიკოს ინოს მარტინუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მარტინო |
| EL | Τοπικός Οίνος Μεταξάτων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Metaxata | ტოპიკოს ინოს მეტაქსატონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მეტაქსატა |
| EL | Τοπικός Οίνος Μετεώρων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Meteora | ტოპიკოს ინოს მეტეორონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მეტეორა |
| EL | Τοπικός Οίνος Οπούντια Λοκρίδος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Opountia Lokridos | ტოპიკოს ინოს ოპუნტია ლოკრიდოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ოპუნტია ლოკრიდოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Παγγαίου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Pangeon | ტოპიკოს ინოს პანგეუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პანგეონ |
| EL | Τοπικός Οίνος Παρνασσού
  Enakovreden izraz: Regional wine of Parnasos | ტოპიკოს ინოს პარნასუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პარნასოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Πέλλας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Pella | ტოპიკოს ინოს პელას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პელა |
| EL | Τοπικός Οίνος Πιερίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Pieria | ტოპიკოს ინოს პიერიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პიერია |
| EL | Τοπικός Οίνος Πισάτιδος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Pisatis | ტოპიკოს ინოს პისატიდოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პიზატის |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Egialia | ტოპიკოს ინოს პლაგუეს ამბელუ ეგიალიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ეგიალია |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Ambelos | ტოპიკოს ინოს პლაგიეს ამბელუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ამბელოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Vertiskos | ტოპიკოს ინოს ვერტისკუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ვერტიკოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Enos | ტოპიკოს ინოს პლაგიეს ტუ ენუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ენოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Kitherona | ტოპიკოს ინოს პლაგიონ კითერონა
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კითერონა |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Knimida | ტოპიკოს ინოს პლაგიონ კნიმიდოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ კნიმიდა |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Parnitha | ტოპიკოს ინოს პლაგიონ პარნითას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ პარნითა |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πεντελικού
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Pendeliko | ტოპიკოს ინოს პლაგიონ პენდელიკუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ პენდელიკო |
| EL | Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού
  Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Petroto | ტოპიკოს ინოს პლაგიონ პეტროტუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ პეტროტო |
| EL | Τοπικός Οίνος Πυλίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Pylia | ტოპიკოს ინოს პილიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პილია |
| EL | Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Ritsona Avlidas | ტოპიკოს ინოს რიცონას ავლიდას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ რიცონა ავლიდას |
| EL | Τοπικός Οίνος Σερρών
  Enakovreden izraz: Regional wine of Serres | ტოპიკოს ინოს სერონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სერეს |
| EL | Τοπικός Οίνος Σιάτιστας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Siatista | ტოპიკოს ინოს სიატიცას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სიატისტა |
| EL | Τοπικός Οίνος Σιθωνίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Sithonia | ტოპიკოს ინოს სითონიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სითონია |
| EL | Τοπικός Οίνος Σπάτων
  Enakovreden izraz: Regional wine of Spata | ტოპიკოს ინოს სპატონ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სპატა |
| EL | Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Sterea Ellada | ტოპიკოს ინოს სტერეას ელადას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ელადა |
| EL | Τοπικός Οίνος Τεγέας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Tegea | ტოპიკოს ინოს ტეგეას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ტიგი |
| EL | Τοπικός Οίνος Τριφυλίας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Trifilia | ტოპიკოს ინოს ტრიფილიას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ტრიფილია |
| EL | Τοπικός Οίνος Τυρνάβου
  Enakovreden izraz: Regional wine of Tyrnavos | ტოპიკოს ინოს ტირნავუ
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ტირნავოს |
| EL | Τοπικός Οίνος Φλώρινας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Florina | ტოპიკოს ინოს ფლორინას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ფლორინა |
| EL | Τοπικός Οίνος Χαλικούνας
  Enakovreden izraz: Regional wine of Halikouna | ტოპიკოს ინოს ხალიკუნას
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰალიკუნა |
| EL | Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής
  Enakovreden izraz: Regional wine of Halkidiki | ტოპიკოს ინოს ხალკიდის
  ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰალკიდიკი |
| ES | Abanilla | აბანილია |
| ES | Aragón - Bajo Aragón | არაგონ-ბახო-არაგონ |
| ES | Aragón - Ribera del Gállego-Cinco Villas | არაგონ- რიბერა დელ გალიეგო-სინკო ვილიას |
| ES | Aragón - Ribera del Jiloca | არაგონ-რიბერა დელ ხილოკა |
| ES | Aragón - Valdejalón | არაგონ-ვალდეხალონ |
| ES | Aragón - Valle del Cinca | არაგონ-ბალიე დელ სინკა |
| ES | Bailén | ბაილენ |
| ES | Barbanza e Iria | ბარბანსა ე ირია |
| ES | Betanzos | ბეტანსოს |
| ES | Cádiz | კადის |
| ES | Campo de Cartagena | კამპო დე კარტახენა |
| ES | Cangas | კანგას |
| ES | Castelló | კასტელიო |
| ES | Castilla | კასტილია |
| ES | Castilla y León | კასტილია ი ლეონ |
| ES | Contraviesa-Alpujarra | კონტრავიესა-ალპუხარა |
| ES | Córdoba | კორდობა |
| ES | Costa de Cantabria | კოსტა დე კანტაბრია |
| ES | Desierto de Almería | დესიერტო დე ალმერია |
| ES | El Terrerazo | ელ ტერერასო |
| ES | Extremadura | ეკსტრემადურა |
| ES | Formentera | ფორმენტერა |
| ES | Gálvez | გალვეს |
| ES | Granada Sur-Oeste | გრანადა სუე-ოესტე |
| ES | Ibiza | იბისა |
| ES | Illes Balears | ილეს ბალეარს |
| ES | Isla de Menorca | ისლა დე მენორკა |
| ES | Laujar-Alpujarra | ლაუხარ-ალპუხარა |
| ES | Liébana | ლიებანა |
| ES | Los Palacios | ლოს პალსიოს |
| ES | Norte de Almería | ნორტე დე ალმერია |
| ES | Norte de Granada | ნორტე დე გრანადა |
| ES | Pozohondo | პოსოონდო |
| ES | Ribera del Andarax | რიბერა დელ ანდარაკს |
| ES | Ribera del Queiles | რიბერა დელ კეილეს |
| ES | Serra de Tramuntana-Costa Nord | სერა დე ტრამუნტანა კოსტა ნორდ |
| ES | Sierra de Alcaraz | სიერრა დე ალკარას |
| ES | Sierra Norte de Sevilla | სიერა ნორტე დე სევილია |
| ES | Sierra Sur de Jaén | სიერა სურ დე ხაენ |
| ES | Torreperogil | თორეპეროხილ |
| ES | Valle del Miño-Ourense | ბალიე დე მინიო-ოურენსე |
| ES | Valles de Sadacia | ბალიეს დე სადასია |
| ES | Villaviciosa de Córdoba | ვილიავისიოსა დე კორდობა |
| FR | Agenais | აჟნე |
| FR | Aigues | ეგ |
| FR | Ain | ენ |
| FR | Allier | ალიე |
| FR | Allobrogie | ალობროჟი |
| FR | Alpes de Haute-Provence | ალპ დე ოტ პროვანს |
| FR | Alpes-Maritimes | ალპ მარიტიმ |
| FR | Alpilles | ალპიი |
| FR | Ardèche | არდეშ |
| FR | Argens | არჟან |
| FR | Ariège | არიეჟ |
| FR | Aude | ოდ |
| FR | Aveyron | ავერონ |
| FR | Balmes Dauphinoises | ბალმ დოფინუაზ |
| FR | Bénovie | ბენოვი |
| FR | Bérange | ბერანჟ |
| FR | Bessan | ბესან |
| FR | Bigorre | ბიგორ |
| FR | Bouches-du-Rhône | ბუშ დიუ რონ |
| FR | Bourbonnais | ბურბონე |
| FR | Calvados | კალვადოს |
| FR | Cassan | კასან |
| FR | Cathare | კატარ |
| FR | Caux | კო |
| FR | Cessenon | შესნონ |
| FR | Cévennes, ki mu lahko sledi Mont Bouquet | სევენ, შეიძლება მოსდევდეს მონ ბუკე |
| FR | Charentais, ki mu lahko sledi Ile d'Oléron | შარანტე შეიძლება მოსდევდეს ილ დ’ოლერონ |
| FR | Charentais, ki mu lahko sledi Ile de Ré | შარანტე, შეიძლება მოსდევდეს ილ დე რე |
| FR | Charentais, ki mu lahko sledi Saint Sornin | შარანტე, შეიძლება მოსდევდეს სენ სორნენ |
| FR | Charente | შარანტ |
| FR | Charentes Maritimes | შარანტ მარიტიმ |
| FR | Cher | შერ |
| FR | Cité de Carcassonne | სიტე დე კარკასონ |
| FR | Collines de la Moure | კოლინ დე ლა მურ |
| FR | Collines Rhodaniennes | კოლინ როდანიენ |
| FR | Comté de Grignan | კონტე დე გრინან |
| FR | Comté Tolosan | კონტე ტოლოზან |
| FR | Comtés Rhodaniens | კონტე როდანიენ |
| FR | Corrèze | კორეზ |
| FR | Côte Vermeille | კოტ ვერმეილ |
| FR | Coteaux Charitois | კოტო შარიტუა |
| FR | Coteaux de Bessilles | კოტო დე ბესიი |
| FR | Coteaux de Cèze | კოტო დე სეზ |
| FR | Coteaux de Coiffy | კოტო კუაფი |
| FR | Coteaux de Fontcaude | კოტო დე ფონკოდ |
| FR | Coteaux de Glanes | კოტო დე გლან |
| FR | Coteaux de l'Ardèche | კოტო დე ლ’არდეშ |
| FR | Coteaux de la Cabrerisse | კოტო დე ლა საბრერის |
| FR | Coteaux de Laurens | კოტო დე ლორან |
| FR | Coteaux de l'Auxois | კოტო დე ლ’ოქსუა |
| FR | Coteaux de Miramont | კოტო დე მორამონ |
| FR | Coteaux de Montélimar | კოტო დე მონტელიმარ |
| FR | Coteaux de Murviel | კოტო დე მიურვიელ |
| FR | Coteaux de Narbonne | კოტო დე ნარბონ |
| FR | Coteaux de Peyriac | კოტო დე პეირაკ |
| FR | Coteaux de Tannay | კოტო დე ტანე |
| FR | Coteaux des Baronnies | კოტო დე ბარონი |
| FR | Coteaux du Cher et de l'Arnon | კოტო დიუ შერ ე დე ლ’არონ |
| FR | Coteaux du Grésivaudan | კოტო დიუ გრესივოდან |
| FR | Coteaux du Libron | კოტო დიუ ლიბრონ |
| FR | Coteaux du Littoral Audois | კოტო დიუ ლიტორალ ოდუა |
| FR | Coteaux du Pont du Gard | კოტო დიუ პონ დიუ გარ |
| FR | Coteaux du Salagou | კოტო დიუ სალაგუ |
| FR | Coteaux du Verdon | კოტო დიუ ვერდონ |
| FR | Coteaux d'Enserune | კოტო დ’დანსრუნ |
| FR | Coteaux et Terrasses de Montauban | კოტო ე ტერას დე მონტობან |
| FR | Coteaux Flaviens | კოტო ფლავიან |
| FR | Côtes Catalanes | კოტ კატალან |
| FR | Côtes de Ceressou | კოტ დე სერესუ |
| FR | Côtes de Gascogne | კოტ დე გასკონ |
| FR | Côtes de Lastours | კოტ დე ლასტურ |
| FR | Côtes de Meuse | კოტ დე მეზ |
| FR | Côtes de Montestruc | კოტ დე მონსტრუკ |
| FR | Côtes de Pérignan | კოტ დე პერინიან |
| FR | Côtes de Prouilhe | კოტ დე პრუილ |
| FR | Côtes de Thau | კოტ დე ტო |
| FR | Côtes de Thongue | კოტ დე ტონგ |
| FR | Côtes du Brian | კოტ დიუ ბრიან |
| FR | Côtes du Condomois | კოტ დიუ კონდომუა |
| FR | Côtes du Tarn | კოტ დიუ ტარნ |
| FR | Côtes du Vidourle | კოტ დიუ ვიდურლ |
| FR | Creuse | კრეზ |
| FR | Cucugnan | კუკუნიან |
| FR | Deux-Sèvres | დე-სევრ |
| FR | Dordogne | დორდონ |
| FR | Doubs | დუბ |
| FR | Drôme | დრომ |
| FR | Duché d'Uzès | დიუშე დ’უზე |
| FR | Franche-Comté, ki mu lahko sledi Coteaux de Champlitte | ფრანშ-კონტე, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე შამპლიტ |
| FR | Gard | გარდ |
| FR | Gers | ჟერ |
| FR | Haute Vallée de l'Orb | ოტ ვალე დე ლ’ორბ |
| FR | Haute Vallée de l'Aude | ოტ ვალე დე ლ’ოდ |
| FR | Haute-Garonne | ოტ გარონ |
| FR | Haute-Marne | ოტ მარნ |
| FR | Haute-Saône | ოტ სონ |
| FR | Haute-Vienne | ოტ-ვიენ |
| FR | Hauterive, ki mu lahko sledi Coteaux du Termenès | ოტრივ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დიუ ტერმენე |
| FR | Hauterive, ki mu lahko sledi Côtes de Lézignan | ოტრივ, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ლეზინიან |
| FR | Hauterive, ki mu lahko sledi Val d'Orbieu | ოტრივ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დ’ორბიე |
| FR | Hautes-Alpes | ოტ-ალპ |
| FR | Hautes-Pyrénées | ოტ პირენე |
| FR | Hauts de Badens | ოტ დე ბადან |
| FR | Hérault | ერო |
| FR | Île de Beauté | ილ დე ბოტე |
| FR | Indre | ენდრ |
| FR | Indre et Loire | ენდრ ეტ ლუარ |
| FR | Isère | იზერ |
| FR | Landes | ლანდ |
| FR | Loir et Cher | ლუარ ე შერ |
| FR | Loire-Atlantique | ლუარ ატლანტიკ |
| FR | Loiret | ლუარე |
| FR | Lot | ლო |
| FR | Lot et Garonne | ლო ე გარონ |
| FR | Maine et Loire | მენ ე ლუარ |
| FR | Maures | მორ |
| FR | Méditerranée | მედიტერანე |
| FR | Meuse | მეზ |
| FR | Mont Baudile | მონ-ბოდილ |
| FR | Mont-Caume | მონ-კომ |
| FR | Monts de la Grage | მონ დე ლა გრაჟ |
| FR | Nièvre | ნიევრ |
| FR | Oc | ოკ |
| FR | Périgord, ki mu lahko sledi Vin de Domme | პერიგორ, შეიძლება მოსდევდეს ვენ დე დომ |
| FR | Petite Crau | პეტიტ კრო |
| FR | Principauté d'Orange | პრენსიპოტე დ’ორანჟ |
| FR | Puy de Dôme | პი დე დომ |
| FR | Pyrénées Orientales | პირენე ორიანტალ |
| FR | Pyrénées-Atlantiques | პირენე ატლანტიკ |
| FR | Sables du Golfe du Lion | საბლ დიუ გოლფ დიუ ლიონ |
| FR | Saint-Guilhem-le-Désert | სენ გილემ ლე დეზერ |
| FR | Saint-Sardos | სენტ სარდო |
| FR | Sainte Baume | სენტ ბომ |
| FR | Sainte Marie la Blanche | სენტ მარი ლა ბლანშ |
| FR | Saône et Loire | სონ ე ლუარ |
| FR | Sarthe | შარტ |
| FR | Seine et Marne | სენ ე მარნ |
| FR | Tarn | თარნ |
| FR | Tarn et Garonne | ტარნ ე გარონ |
| FR | Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Coteaux de Chalosse | ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე შალოს |
| FR | Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Côtes de l'Adour | ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ლ’ადურ |
| FR | Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Sables de l'Océan | ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს საბლ დე ლ’ოსეან |
| FR | Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Sables Fauves | ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს ფოვ |
| FR | Thézac-Perricard | თერიკარ |
| FR | Torgan | თორგა |
| FR | Urfé | ურფე |
| FR | Val de Cesse | ვალ დე სეს |
| FR | Val de Dagne | ვალ დე დან |
| FR | Val de Loire | ვალ დე ლუარ |
| FR | Val de Montferrand | ვალ დე მონფერან |
| FR | Vallée du Paradis | ვალე დიუ პარადი |
| FR | Var | ვარ |
| FR | Vaucluse | ვოკლიუზ |
| FR | Vaunage | ვონაჟ |
| FR | Vendée | ვანდე |
| FR | Vicomté d'Aumelas | ვიკონტე დ’ომლა |
| FR | Vienne | ვიენ |
| FR | Vistrenque | ვისტრანკ |
| FR | Yonne | იონ |
| IT | Allerona | ალერონა |
| IT | Alta Valle della Greve | ალტა ვალე დელა გრევე |
| IT | Alto Livenza | ალტო ლივენცა |
| IT | Alto Mincio | ალტო მინჩო |
| IT | Alto Tirino | ალტო ტირინო |
| IT | Arghillà | არგილა |
| IT | Barbagia | ბარბაჯა |
| IT | Basilicata | ბაზილიკატა |
| IT | Benaco bresciano | ბენაკო ბრეშანო |
| IT | Beneventano | ბენევენტანო |
| IT | Bergamasca | ბერგამასკა |
| IT | Bettona | ბეტონა |
| IT | Bianco del Sillaro
  Enakovreden izraz: Sillaro | ბიანკო დელ სილარო
  ეკვივალენტური ტერმინი: სილარო |
| IT | Bianco di Castelfranco Emilia | ბიანკო დი კასტელფრანკო ემილია |
| IT | Calabria | კალაბრია |
| IT | Camarro | კამარო |
| IT | Campania | კამპანია |
| IT | Cannara | კანარა |
| IT | Civitella d'Agliano | ჩივიტელა დ’ალიანო |
| IT | Colli Aprutini | კოლი აპრუტინი |
| IT | Colli Cimini | კოლი ჩიმინი |
| IT | Colli del Limbara | კოლი ლიმბარა |
| IT | Colli del Sangro | კოლი დელ სანგრო |
| IT | Colli della Toscana centrale | კოლი დელა ტოსკანა ცენტრალე |
| IT | Colli di Salerno | კოლი დი სალერნო |
| IT | Colli Trevigiani | კოლი ტრევიჯანი |
| IT | Collina del Milanese | კოლინა დელ მილანეზე |
| IT | Colline di Genovesato | კოლინე დი ჯენოვეზატო |
| IT | Colline Frentane | კოლინე ფრენტანე |
| IT | Colline Pescaresi | კოლინე პესკარეზი |
| IT | Colline Savonesi | კოლინე სავონეზი |
| IT | Colline Teatine | კოლინე ტეატინე |
| IT | Condoleo | კონდოლეო |
| IT | Conselvano | კონსელვანო |
| IT | Costa Viola | კოსტა ვიოლა |
| IT | Daunia | დაუნია |
| IT | Del Vastese
  Enakovreden izraz: Histonium | დელ ვასტეზე
  ეკვივალენტური ტერმინი: ისტონიუმ |
| IT | Delle Venezie | დელე ვენეციე |
| IT | Dugenta | დუჯენტა |
| IT | Emilia
  Enakovreden izraz: Dell'Emilia | ემილია
  ეკვივალენტური ტერმინი: დელ’ემილია |
| IT | Epomeo | ეპომეო |
| IT | Esaro | ეზარო |
| IT | Fontanarossa di Cerda | ფონტანაროსა დი ჩერდა |
| IT | Forlì | ფორლი |
| IT | Fortana del Taro | ფორტანა დელ ტარო |
| IT | Frusinate
  Enakovreden izraz: del Frusinate | ფრუზინატე
  ეკვივალენტური ტერმინი: დელ ფრუზინატე |
| IT | Golfo dei Poeti La Spezia
  Enakovreden izraz: Golfo dei Poeti | გოლფო დეი ლა სპეცია
  ეკვივალენტური ტერმინი: გოლფო დეი პოეტი |
| IT | Grottino di Roccanova | გროტინო დი როკანოვა |
| IT | Isola dei Nuraghi | იზოლა დეი ნურაგი |
| IT | Lazio | ლაციო |
| IT | Lipuda | ლიპუდა |
| IT | Locride | ლოკრიდე |
| IT | Marca Trevigiana | მარკა ტრევიჯანა |
| IT | Marche | მარკე |
| IT | Maremma Toscana | მარემა ტოსკანა |
| IT | Marmilla | მარმილა |
| IT | Mitterberg tra Cauria e Tel
  Enakovreden izraz: Mitterberg / Mitterberg zwischen Gfrill und Toll | მიტერბერგ ტრა კაურია ე ტელ
  ეკვივალენტური ტერმინი: მიტერბერგ / მიტერბერგ ცვიშენ გფრილ უნდ ტოლ |
| IT | Modena
  Enakovreden izraz: Provincia di Modena / di Modena | მონტეკასტელი
  ეკვივალენტური ტერმინი: პროვინჩა დი მოდენა / დი მოდენა |
| IT | Montecastelli | მონტეკასტელი |
| IT | Montenetto di Brescia | მონტენეტო დი ბრეშა |
| IT | Murgia | მურჯა |
| IT | Narni | ნარნი |
| IT | Nurra | ნურა |
| IT | Ogliastra | ოლიასტრა |
| IT | Osco
  Enakovreden izraz: Terre degli Osci | ოსკო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტერე დელი ოში |
| IT | Paestum | პაესტუმ |
| IT | Palizzi | პალიცი |
| IT | Parteolla | პარტეოლა |
| IT | Pellaro | პელარო |
| IT | Planargia | პლანარჯა |
| IT | Pompeiano | პომპეიანო |
| IT | Provincia di Mantova | პროვინჩა დი მანტოვა |
| IT | Provincia di Nuoro | პროვინჩა დი ნუორო |
| IT | Provincia di Pavia | პროვინჩა დი პავია |
| IT | Provincia di Verona
  Enakovreden izraz: Veronese | პროვინჩა დი ვერონა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვერონეზე |
| IT | Puglia | პულია |
| IT | Quistello | კვისტელო |
| IT | Ravenna | ღავენა |
| IT | Roccamonfina | ღოკამონფინა |
| IT | Romangia | ღომანჯა |
| IT | Ronchi di Brescia | რონკი დი ბრეშა |
| IT | Ronchi Varesini | რონკი ვარეზინი |
| IT | Rotae | ღოტაე |
| IT | Rubicone | ღუბიკონე |
| IT | Sabbioneta | შაბიონეტა |
| IT | Salemi | შალემი |
| IT | Salento | შალენტო |
| IT | Salina | შალინა |
| IT | Scilla | შილა |
| IT | Sebino | შებინო |
| IT | Sibiola | სიბიოლა |
| IT | Sicilia | სიჩილია |
| IT | Spello | შპელო |
| IT | Tarantino | თარანტინო |
| IT | Terrazze Retiche di Sondrio | ტერრაცე რეტიკე დი სონდრიო |
| IT | Terre Aquilane
  Enakovreden izraz: Terre dell'Aquila | ტერე აკვილანე
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტერე დელ’აკვილა |
| IT | Terre del Volturno | ტერე დელ ვოლტურნო |
| IT | Terre di Chieti | ტერე დი კიეტი |
| IT | Terre di Veleja | ტერე დი ველეია |
| IT | Terre Lariane | ტერე ლარიანე |
| IT | Tharros | თაროს |
| IT | Toscano
  Enakovreden izraz: Toscana | ტოსკანო
  ეკვივალენტური ტერმინი: ტოსკანა |
| IT | Trexenta | თრექსენტა |
| IT | Umbria | უმბრია |
| IT | Val di Magra | ვალ დი მაგრა |
| IT | Val di Neto | ვალ დი ნეტო |
| IT | Val Tidone | ვალ ტიდონე |
| IT | Valcamonica | ვალკამონიკა |
| IT | Valdamato | ვალდამატო |
| IT | Vallagarina | ვალაგარინა |
| IT | Valle Belice | ვალე ბელიჩე |
| IT | Valle d'Itria | ვალე დ’იტრია |
| IT | Valle del Crati | ვალე დელ კრატი |
| IT | Valle del Tirso | ვალე დელ ტირსო |
| IT | Valle Peligna | ვალე პელინია |
| IT | Valli di Porto Pino | ვალი დი პორტო პინო |
| IT | Veneto | ვენეტო |
| IT | Veneto Orientale | ვენეტო ორიენტალე |
| IT | Venezia Giulia | ვენეცია ჯულია |
| IT | Vigneti delle Dolomiti
  Enakovreden izraz: Weinberg Dolomiten | ვინეტი დელე დოლომიტენ
  ეკვივალენტური ტერმინი: ვაინბერგ დოლომიტენ |
| CY | Λάρνακα
  Enakovreden izraz: Larnaka | ლარნაკა
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლარნაკა |
| CY | Λεμεσός
  Enakovreden izraz: Lemesos | ლემესოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლემესოს |
| CY | Λευκωσία
  Enakovreden izraz: Lefkosia | ლევკოსია
  ეკვივალენტური ტერმინი: ლევკოსია |
| CY | Πάφος
  Enakovreden izraz: Pafos | პაფოს
  ეკვივალენტური ტერმინი: პაფოს |
| HU | Alföldi, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ალფოლდი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| HU | Balatonmelléki, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote | ბალატონმელლეკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი |
| HU | Dél-alföldi | დელ-ალფოლდი |
| HU | Dél-dunántúli | დელ-დუნანტული |
| HU | Duna melléki | დუნა მელლეკი |
| HU | Duna-Tisza közi | დუნა-ტისა კოზი |
| HU | Dunántúli | დუნანტული |
| HU | Észak-Dunántúli | ესაკ-დუნანტული |
| HU | Felső-Magyarországi | ფელშო-მადიარორსაგი |
| HU | Nyugat-Dunántúli | ნიუგატ-დუნანტული |
| HU | Tisza melléki | ტისა მელლეკი |
| HU | Tisza völgyi | ტისა ვოლდი |
| HU | Zempléni | ძემპლენი |
| MT | Maltese Islands | მალტიზ აილენდზ |
| AT | Bergland | ბერგლანდ |
| AT | Steierland | შტეირლანდ |
| AT | Weinland | ვაინლანდ |
| AT | Wien | ვინ |
| PT | Lisboa, ki mu lahko sledi Alta Estremadura | ლისბუა, შეიძლება მოსდევდეს ალტა ესტრემადურა |
| PT | Lisboa, ki mu lahko sledi Estremadura | ლისბუა, შეიძლება მოსდევდეს ესტრემადურა |
| PT | Tejo | ტეჟუ |
| PT | Vinho Espumante Beiras, ki mu lahko sledi Beira Alta | ვინო ესპუმანტე ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ალტა |
| PT | Vinho Espumante Beiras, ki mu lahko sledi Beira Litoral | ვინო ესპუმანტე ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ლიტორალ |
| PT | Vinho Espumante Beiras, ki mu lahko sledi Terras de Sicó | ვინო ესპუმანტე ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ტერას დე სიკო |
| PT | Vinho Licoroso Algarve | ვინო ლიკოროზო ალგარვე |
| PT | Vinho Regional Açores | ვინო რეჟიონალ ასორიშ |
| PT | Vinho Regional Alentejano | ვინო რეჟიონალ ალენტეჟანუ |
| PT | Vinho Regional Algarve | ვინო რეჟიონალ ალგარვე |
| PT | Vinho Regional Beiras, ki mu lahko sledi Beira Alta | ვინო რეჟიონალ ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ალტა |
| PT | Vinho Regional Beiras, ki mu lahko sledi Beira Litoral | ვინო რეჟიონალ რეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ლიტორალ |
| PT | Vinho Regional Beiras, ki mu lahko sledi Terras de Sicó | ვინო რეჟიონალ ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ტერას დე სიკო |
| PT | Vinho Regional Duriense | ვინო რეჟიონალ დურიენსე |
| PT | Vinho Regional Minho | ვინო რეჟიონალ მინუ |
| PT | Vinho Regional Terras do Sado | ვინო რეჟიონალ ტერას დუ სადუ |
| PT | Vinho Regional Terras Madeirenses | ვინო რეჟიონალ ტერას მადეირანსიშ |
| PT | Vinho Regional Transmontano | ვინო რეჟიონალ ტრანსმონტანუ |
| RO | Colinele Dobrogei, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | კოლინელე დობროჯეი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Dealurile Crișanei, ki mu lahko sledi ime ožjega območja | დეალურილე კრიშანეი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი |
| RO | Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Covurluiului | დეალურილე მოლდოვეი გარემოების შესაბამისად დეალურილე კოვურლუიულუი |
| RO | Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Hârlăului | დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე ჰარლეულუი |
| RO | Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Hușilor | დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე ჰუშილორ |
| RO | Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Iașilor | დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე იაშილორ |
| RO | Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Tutovei | დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე ტუტოვეი |
| RO | Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Terasele Siretului | დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად ტერასალე სირეტულუი |
| RO | Dealurile Moldovei | დეალურილე მოლდოვეი |
| RO | Dealurile Munteniei | დეალურილე მუნტენიეი |
| RO | Dealurile Olteniei | დეალურილე ოლტენიეი |
| RO | Dealurile Sătmarului | დეალურილე სეტმარულუი |
| RO | Dealurile Transilvaniei | დეალურილე ტრანსილვანიეი |
| RO | Dealurile Vrancei | დეალურილე ვრანჩეი |
| RO | Dealurile Zarandului | დეალურილე ზარანდულუი |
| RO | Terasele Dunării | ტერასელე დუნერი |
| RO | Viile Carașului | ვილე კარაშულუი |
| RO | Viile Timișului | ვილე ტიმიშულუი |
| SI | Podravje, ki mu lahko sledi izraz „mlado vino“, imena se lahko uporabljajo tudi v pridevniški obliki | პოდრავჟე, შეიძლება მოსდევდეს შესიტყვება „მლადო ვინო“, სახელები შეიძლება გამოყენებულ იქნას ზედსართავის ფორმითაც |
| SI | Posavje, ki mu lahko sledi izraz „mlado vino“, imena se lahko uporabljajo tudi v pridevniški obliki | პოსავჟე, შეიძლება მოსდევდეს შესიტყვება „მლადო ვინო“, სახელები შეიძლება გამოყენებულ იქნას ზედსართავის ფორმითაც |
| SI | Primorska, ki mu lahko sledi izraz „mlado vino“, imena se lahko uporabljajo tudi v pridevniški obliki | პრიმორსკა, შეიძლება მოსდევდეს შესიტყვება „მლადო ვინო“, სახელები შეიძლება გამოყენებულ იქნას ზედსართავის ფორმითაც |
| SK | Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“ | ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“ |
| SK | Malokarpatská vinohradnícka oblasť may be accompanied by the term „oblastné víno“ | მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“ |
| SK | Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“ | ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“ |
| SK | Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“ | სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი “ობლასტნე ვინო |
| SK | Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“ | ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Berkshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ბერკშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Buckinghamshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ბუკინგემშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Cheshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ჩეშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Cornwall | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს კორნვოლ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Derbyshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს დერბიშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Devon | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს დევონ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Dorset | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს დორსეტ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti East Anglia | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ისტ ანგლია |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Gloucestershire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს გლუსტერშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Hampshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ჰემპშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Herefordshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ჰერფორდშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Isle of Wight | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს აილ ოფ უაიტ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Isles of Scilly | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს აილზ ოფ სილი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Kent | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს კენტ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Lancashire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ლანკაშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Leicestershire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ლესტერშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Lincolnshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ლინკოლნშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Northamptonshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ნორთჰამპტონშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Nottinghamshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ნოტინგემშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Oxfordshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ოქსფორდშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Rutland | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს რუთლენდ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Shropshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს შროპშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Somerset | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სომერსეტ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Staffordshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სტაფორდშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Surrey | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სარეი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Sussex | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სასექს |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Warwickshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს უორვიკშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti West Midlands | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ვესტ მიდლენდზ |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Wiltshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს უილტშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Worcestershire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს უორსტერშირი |
| UK | England, ki ga lahko nadomesti Yorkshire | ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს იორკშირი |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Cardiff | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს, კარდიფ |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Cardiganshire | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს კარდიგანშირი |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Carmarthenshire | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს კარმართენშირი |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Denbighshire | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს დენბიგშირი |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Gwynedd | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს გვინედ |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Monmouthshire | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს მონმუთშირი |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Newport | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს ნიუპორტ |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Pembrokeshire | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს პემბროკშირი |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Rhondda Cynon Taf | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს რონდა სინონ ტაფ |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Swansea | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს სუანსი |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti The Vale of Glamorgan | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს ზე ვეილ ოფ გლამორგან |
| UK | Wales, ki ga lahko nadomesti Wrexham | უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს ვრექსჰემ |

Država članica Evropske unije

Ime, ki se zaščiti

Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi

BE

Vin de pays des Jardins de Wallonie

ვენ დე პეი დე ჟარდენ დე ვალონი

BE

Vlaamse landwijn

ვლამსე ლანდვინ

BG

Дунавска равнина

Enakovreden izraz: Danube Plain

დუნავსკა რავნინა

ეკვივალენტური ტერმინი: დანუბე პლენ

BG

Тракийска низина

Enakovreden izraz: Thracian Lowlands

თრაკიისკა ნიზინა

ეკვივალენტური ტერმინი: ტრასიან ლოულენდზ

CZ

České

ჩესკე

CZ

Moravské

მორავსკე

DE

Ahrtaler

არტალერ

DE

Badischer

ბადიშერ

DE

Bayerischer Bodensee

ბაიერიშერ ბოდენზეე

DE

Mosel

მოზელ

DE

Ruwer

ღუვერ

DE

Saar

საარ

DE

Main

მაინ

DE

Mecklenburger

მეკლენბურგერ

DE

Mitteldeutscher

მიტელდოიჩერ

DE

Nahegauer

ნაეგაუერ

DE

Pfälzer

პფელცერ

DE

Regensburger

რეგენსბურგერ

DE

Rheinburgen

ღაინბურგენ

DE

Rheingauer

ღაინგაუერ

DE

Rheinischer

რაინიშერ

DE

Saarländischer

საარლენდიშერ

DE

Sächsischer

სეკსიშერ

DE

Schwäbischer

შვებიშერ

DE

Starkenburger

შტარკენბურგერ

DE

Taubertäler

თაუბერტელერ

DE

Brandenburger

ბრანდენბურგერ

DE

Neckar

ნეკარ

DE

Oberrhein

ობერრაინ

DE

Rhein

ღაინ

DE

Rhein-Neckar

რაინ-ნეკარ

DE

Schleswig-Holsteinischer

შლეზვიგ-ჰოლშტაინიშერ

EL

Toπικός Οίνος Κω

Enakovreden izraz: Regional wine of Κοs

ტოპიკოს ინოს კო

ეკვივალენტური ტერმინი: კოსის რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ კოს

EL

Toπικός Οίνος Μαγνησίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Magnissia

ტოპიკოს ინოს მაგნისიაზ

ეკვივალენტური ტერმინი: მაგნისიას რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ მეგნისია

EL

Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Aegean Sea

ეგეოპელაგიტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: ეგეოსის ზღვის რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ ეგეან სი

EL

Αττικός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Attiki-Attikos

ატიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: ატიკი-ატიკოს რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ ატიკი-ატიკოს

EL

Αχαϊκός Tοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Αchaia

ახეკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: აკაიას რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ აკაია

EL

Βερντέα Ονομασία κατά παράδοση Ζακύνθου

Enakovreden izraz: Verdea Onomasia kata paradosi Zakinthou

ვერნდეა ონომასია კატა პარადოსი ზაკინთუ

ეკვივალენტური ტერმინი: ვერდეა ონომასია კატა პარადოსი ზაკინთუ

EL

Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Epirus-Epirotikos

ჰპეროტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ეპირუს-ეპიროტიკოს

EL

Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Heraklion-Herakliotikos

ჰერაკლიოტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰერაკლიონ-ჰერაკლიოტიკოს

EL

Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Thessalia-Thessalikos

თესალიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეგიონული ღვინო რეჯიონალ ვაინ ოფ თესალია-თესალიკოს

EL

Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Thebes-Thivaikos

თივაიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თებეს-თივაიკოს

EL

Θρακικός Τοπικός Οίνος ali Τοπικός Οίνος Θράκης

Enakovreden izraz: Regional wine of Thrace-Thrakikos ali Regional wine of Thrakis

თრაკიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თრეის თრაკიკოს

EL

Ισμαρικός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Ismaros-Ismarikos

ისმარიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ისმაროს-ისმარიკოს

EL

Καρυστινός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Karystos-Karystinos

კარისტინოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კარისტოს-კარისტინოს

EL

Κορινθιακός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Korinthos-Korinthiakos

კორიანთიაკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კორინთოს-კორინთიაკოს

EL

Κρητικός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Crete-Kritikos

კრიტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ქრიტ-კრიტიაკოს

EL

Λακωνικός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Lakonia-Lakonikos

ლაკონიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლაკონია-ლაკონიკოს

EL

Μακεδονικός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Macedonia-Macedonikos

მაკედონიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მაქედონია-მაქედონიკოს

EL

Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Nea Messimvria

მესიმვრიოტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ნი მესიმვრია

EL

Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Messinia-Messiniakos

მესინიაკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მესინია-მესინიაკოს

EL

Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Metsovo-Metsovitikos

მეტსოვიტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მეცოვო-მეცოვიტიკოს

EL

Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Monemvasia-Monemvasios

მონემვასიოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მონემვასია-მონემვასიკოს

EL

Παιανίτικος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Peanea

პეანიტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პინია

EL

Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Pallini-Palliniotikos

პალინიოტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პალინი-პალინიოტიკოს

EL

Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Peloponnese-Peloponnesiakos

პელოპონისიაკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პელეპონეს-პელეპონესიაკოს

EL

Ρετσίνα Αττικής, ki ga lahko spremlja ime manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Retsina of Attiki

რეცინა ატიკის, შეიძლება ახლდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: ატიკის რეცინა ან რეცინა ოფ ატიკი

EL

Ρετσίνα Βοιωτίας, ki ga lahko spremlja ime manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Retsina of Viotia

რეცინა ვიოტიას, შეიძლება ახლდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ ვიოტია

EL

Ρετσίνα Γιάλτρων, ki ga lahko spremlja Evvia

Enakovreden izraz: Retsina of Gialtra

რეცინა გიალტრონ, შეიძლება ახლდეს მცირეგეოგრაფიული ერთეულის სახელი ევია

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ გიალტრა

EL

Ρετσίνα Ευβοίας, ki ga lahko spremlja ime manjše geografske enote

Enakovreden izraz: Retsina of Evvia

რეცინა ევიას, შეიძლება ახლდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ ევია

EL

Ρετσίνα Θηβών, ki ga lahko spremlja Viotia

Enakovreden izraz: Retsina of Thebes

რეცინა თივონ, შეიძლება ახლდეს ვიოტია

ეკვივალენტური ტერმინი: თებეს რეცინა რეცინა ოფ თებეს

EL

Ρετσίνα Καρύστου, ki ga lahko spremlja Evvia

Enakovreden izraz: Retsina of Karystos

რეცინა კარისტუ, შეიძლება ახლდეს ევია

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ კარისტოს

EL

Ρετσίνα Κρωπίας ali Ρετσίνα Κορωπίου, ki ga lahko spremlja by Attika

Enakovreden izraz: Retsina of Kropia ali Retsina of Koropi

რეცინა კროპიას „ან“ რეცინა კროპიუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: კოროპის რეცინა ან რეცინა ოფ კროპია „ან“ რეცინა ოფ კოროპი

EL

Ρετσίνα Μαρκοπούλου, ki ga lahko spremlja Attika

Enakovreden izraz: Retsina of Markopoulo

რეცინა მარკოპულუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ მარკოპულო

EL

Ρετσίνα Μεγάρων, ki ga lahko spremlja Attika

Enakovreden izraz: Retsina of Megara

რეცინა მეგარონ, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ მეგარა

EL

Ρετσίνα Μεσογείων, ki ga lahko spremlja Attika

Enakovreden izraz: Retsina of Mesogia

რეცინა მესოგიონ, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ მეზოგია

EL

Ρετσίνα Παιανίας ali Ρετσίνα Λιοπεσίου, ki ga lahko spremlja Attika

Enakovreden izraz: Retsina of Peania ali Retsina of Liopesi

რეცინა პეანიას „ან“ რეცინა ლიოპესიუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ პინია „ან“ რეცინა ოფ ლიოპეზი

EL

Ρετσίνα Παλλήνης, ki ga lahko spremlja Αττική

Enakovreden izraz: Retsina of Pallini (Attika)

რეცინა პალინის, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ პალინი (ატიკა)

EL

Ρετσίνα Πικερμίου, ki ga lahko spremlja Attika

Enakovreden izraz: Retsina of Pikermi

რეცინა პიკერმიუ, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ პაკერმი

EL

Ρετσίνα Σπάτων, ki ga lahko spremlja Attika

Enakovreden izraz: Retsina of Spata

რეცინა სპატონ, შეიძლება ახლდეს ატიკა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ სპატა

EL

Ρετσίνα Χαλκίδας, ki ga lahko spremlja Evvia

Enakovreden izraz: Retsina of Halkida

რეცინა ხალკიდას, შეიძლება ახლდეს ევია

ეკვივალენტური ტერმინი: რეცინა ოფ ჰალკიდა

EL

Συριανός Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Syros-Syrianos

სირიანოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სიროს-სირიანოს

EL

Τοπικός Οίνος Αβδήρων

Enakovreden izraz: Regional wine of Avdira

ტოპიკოს ინოს ავდირონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ავდირა

EL

Τοπικός Οίνος Αγίου Όρους, Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Mount Athos - Regional wine of Holly Mountain

ტოპიკოს ინოს აგიუ ორუს, აგიორიტიკოს ტოპიკოს ინოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მაუნთ ათოს-რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰოლი მაუნთინ

EL

Τοπικός Οίνος Αγοράς

Enakovreden izraz: Regional wine of Agora

ტოპიკოს ინოს აგორას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ აგორა

EL

Τοπικός Οίνος Αργολίδας

Enakovreden izraz: Regional wine of Argolida

ტოპიკოს ინოს არგოლიდას

ეკვივალენტური ტერმინი: არგოლიდას რეგიონული ღვინო ან რეჯიონალ ვაინ ოფ არგოლიდა

EL

Τοπικός Οίνος Αρκαδίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Arkadia

ტოპიკოს ინოს არკადიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ არკადია

EL

Τοπικός Οίνος Βελβεντού

Enakovreden izraz: Regional wine of Velventos

ტოპიკოს ინოს ველვენტუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ველვენტოს

EL

Τοπικός Οίνος Βίλιτσας

Enakovreden izraz: Regional wine of Vilitsa

ტოპიკოს ინოს ვილიცას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ვილიცა

EL

Τοπικός Οίνος Γερανείων

Enakovreden izraz: Regional wine of Gerania

ტოპიკოს ინოს გერანიონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ გერანია

EL

Τοπικός Οίνος Γρεβενών

Enakovreden izraz: Regional wine of Grevena

ტოპიკოს ინოს გრევენონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ გრევენა

EL

Τοπικός Οίνος Δράμας

Enakovreden izraz: Regional wine of Drama

ტოპიკოს ინოს დრამას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ დრამა

EL

Τοπικός Οίνος Δωδεκανήσου

Enakovreden izraz: Regional wine of Dodekanese

ტოპიკოს ინოს დოდეკანისუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ დოდეკანიზ

EL

Τοπικός Οίνος Επανομής

Enakovreden izraz: Regional wine of Epanomi

ტოპიკოს ინოს ეპანომის

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ეპანომი

EL

Τοπικός Οίνος Ηλιείας

Enakovreden izraz: Regional wine of Ilia

ტოპიკოს ინოს ჰელიიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ილია

EL

Τοπικός Οίνος Ημαθίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Imathia

ტოპიკოს ინოს ჰმათია

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ იმათია

EL

Τοπικός Οίνος Θαψανών

Enakovreden izraz: Regional wine of Thapsana

ტოპიკოს ინოს თაფსანონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თაფსანა

EL

Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης

Enakovreden izraz: Regional wine of Thessaloniki

ტოპიკოს ინოს თესალონიკის

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ თესალონიკი

EL

Τοπικός Οίνος Ικαρίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Ikaria

ტოპიკოს ინოს იკარიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ იკარია

EL

Τοπικός Οίνος Ιλίου

Enakovreden izraz: Regional wine of Ilion

ტოპიკოს ინოს ილიუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ

ვაინ ოფ ილიონ

EL

Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων

Enakovreden izraz: Regional wine of Ioannina

ტოპიკოს ინოს იოანინონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ იოანინა

EL

Τοπικός Οίνος Καρδίτσας

Enakovreden izraz: Regional wine of Karditsa

ტოპიკოს ინოს კარდიცას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კარდიცა

EL

Τοπικός Οίνος Καστοριάς

Enakovreden izraz: Regional wine of Kastoria

ტოპიკოს ინოს კასტორიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კასტორია

EL

Τοπικός Οίνος Κέρκυρας

Enakovreden izraz: Regional wine of Corfu

ტოპიკოს ინოს კერკირას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კორფუ

EL

Τοπικός Οίνος Κισάμου

Enakovreden izraz: Regional wine of Kissamos

ტოპიკოს ინოს კისამუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კისამოს

EL

Τοπικός Οίνος Κλημέντι

Enakovreden izraz: Regional wine of Klimenti

ტოპიკოს ინოს კლიმენტი

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კლიმენტი

EL

Τοπικός Οίνος Κοζάνης

Enakovreden izraz: Regional wine of Kozani

ტოპიკოს ინოს კოზანის

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კოზანი

EL

Τοπικός Οίνος Κοιλάδας Αταλάντης

Enakovreden izraz: Regional wine of Valley of Atalanti

ტოპიკოს ინოს კილადას ატალანტის

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ველი ოფ ატალანტი

EL

Τοπικός Οίνος Κορωπίου

Enakovreden izraz: Regional wine of Koropi

ტოპიკოს ინოს კოროპიუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კოროპი

EL

Τοπικός Οίνος Κρανιάς

Enakovreden izraz: Regional wine of Krania

ტოპიკოს ინოს კრანიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კრანია

EL

Τοπικός Οίνος Κραννώνος

Enakovreden izraz: Regional wine of Krannona

ტოპიკოს ინოს კრანონოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კრანონა

EL

Τοπικός Οίνος Κυκλάδων

Enakovreden izraz: Regional wine of Cyclades

ტოპიკოს ინოს კიკლადონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კიკლადეს

EL

Τοπικός Οίνος Λασιθίου

Enakovreden izraz: Regional wine of Lasithi

ტოპიკოს ინოს ლასითიუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლასითი

EL

Τοπικός Οίνος Λευκάδας

Enakovreden izraz: Regional wine of Lefkada

ტოპიკოს ინოს ლევკადას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლევკადა

EL

Τοπικός Οίνος Ληλαντίου Πεδίου

Enakovreden izraz: Regional wine of Lilantio Pedio

ტოპიკოს ინოს ლილანდიუ პედიუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ლილანტიო პედიო

EL

Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων

Enakovreden izraz: Regional wine of Mantzavinata

ტოპიკოს ინოს მანძავიტანონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მანძავინატა

EL

Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου

Enakovreden izraz: Regional wine of Markopoulo

ტოპიკოს ინოს მარკოპულუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მარკოპულო

EL

Τοπικός Οίνος Μαρτίνου

Enakovreden izraz: Regional wine of Μartino

ტოპიკოს ინოს მარტინუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მარტინო

EL

Τοπικός Οίνος Μεταξάτων

Enakovreden izraz: Regional wine of Metaxata

ტოპიკოს ინოს მეტაქსატონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მეტაქსატა

EL

Τοπικός Οίνος Μετεώρων

Enakovreden izraz: Regional wine of Meteora

ტოპიკოს ინოს მეტეორონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ მეტეორა

EL

Τοπικός Οίνος Οπούντια Λοκρίδος

Enakovreden izraz: Regional wine of Opountia Lokridos

ტოპიკოს ინოს ოპუნტია ლოკრიდოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ოპუნტია ლოკრიდოს

EL

Τοπικός Οίνος Παγγαίου

Enakovreden izraz: Regional wine of Pangeon

ტოპიკოს ინოს პანგეუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პანგეონ

EL

Τοπικός Οίνος Παρνασσού

Enakovreden izraz: Regional wine of Parnasos

ტოპიკოს ინოს პარნასუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პარნასოს

EL

Τοπικός Οίνος Πέλλας

Enakovreden izraz: Regional wine of Pella

ტოპიკოს ინოს პელას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პელა

EL

Τοπικός Οίνος Πιερίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Pieria

ტოპიკოს ინოს პიერიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პიერია

EL

Τοπικός Οίνος Πισάτιδος

Enakovreden izraz: Regional wine of Pisatis

ტოპიკოს ინოს პისატიდოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პიზატის

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Egialia

ტოპიკოს ინოს პლაგუეს ამბელუ ეგიალიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ეგიალია

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Ambelos

ტოპიკოს ინოს პლაგიეს ამბელუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ამბელოს

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Vertiskos

ტოპიკოს ინოს ვერტისკუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ვერტიკოს

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Enos

ტოპიკოს ინოს პლაგიეს ტუ ენუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ ენოს

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Kitherona

ტოპიკოს ინოს პლაგიონ კითერონა

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ კითერონა

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Knimida

ტოპიკოს ინოს პლაგიონ კნიმიდოს

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ კნიმიდა

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Parnitha

ტოპიკოს ინოს პლაგიონ პარნითას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ პარნითა

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πεντελικού

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Pendeliko

ტოპიკოს ინოს პლაგიონ პენდელიკუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ პენდელიკო

EL

Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού

Enakovreden izraz: Regional wine of Slopes of Petroto

ტოპიკოს ინოს პლაგიონ პეტროტუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სლოუპზ ოფ პეტროტო

EL

Τοπικός Οίνος Πυλίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Pylia

ტოპიკოს ინოს პილიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ პილია

EL

Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδας

Enakovreden izraz: Regional wine of Ritsona Avlidas

ტოპიკოს ინოს რიცონას ავლიდას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ რიცონა ავლიდას

EL

Τοπικός Οίνος Σερρών

Enakovreden izraz: Regional wine of Serres

ტოპიკოს ინოს სერონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სერეს

EL

Τοπικός Οίνος Σιάτιστας

Enakovreden izraz: Regional wine of Siatista

ტოპიკოს ინოს სიატიცას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სიატისტა

EL

Τοπικός Οίνος Σιθωνίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Sithonia

ტოპიკოს ინოს სითონიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სითონია

EL

Τοπικός Οίνος Σπάτων

Enakovreden izraz: Regional wine of Spata

ტოპიკოს ინოს სპატონ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ სპატა

EL

Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδας

Enakovreden izraz: Regional wine of Sterea Ellada

ტოპიკოს ინოს სტერეას ელადას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ელადა

EL

Τοπικός Οίνος Τεγέας

Enakovreden izraz: Regional wine of Tegea

ტოპიკოს ინოს ტეგეას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ტიგი

EL

Τοπικός Οίνος Τριφυλίας

Enakovreden izraz: Regional wine of Trifilia

ტოპიკოს ინოს ტრიფილიას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ტრიფილია

EL

Τοπικός Οίνος Τυρνάβου

Enakovreden izraz: Regional wine of Tyrnavos

ტოპიკოს ინოს ტირნავუ

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ტირნავოს

EL

Τοπικός Οίνος Φλώρινας

Enakovreden izraz: Regional wine of Florina

ტოპიკოს ინოს ფლორინას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ფლორინა

EL

Τοπικός Οίνος Χαλικούνας

Enakovreden izraz: Regional wine of Halikouna

ტოპიკოს ინოს ხალიკუნას

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰალიკუნა

EL

Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής

Enakovreden izraz: Regional wine of Halkidiki

ტოპიკოს ინოს ხალკიდის

ეკვივალენტური ტერმინი: რეჯიონალ ვაინ ოფ ჰალკიდიკი

ES

Abanilla

აბანილია

ES

Aragón - Bajo Aragón

არაგონ-ბახო-არაგონ

ES

Aragón - Ribera del Gállego-Cinco Villas

არაგონ- რიბერა დელ გალიეგო-სინკო ვილიას

ES

Aragón - Ribera del Jiloca

არაგონ-რიბერა დელ ხილოკა

ES

Aragón - Valdejalón

არაგონ-ვალდეხალონ

ES

Aragón - Valle del Cinca

არაგონ-ბალიე დელ სინკა

ES

Bailén

ბაილენ

ES

Barbanza e Iria

ბარბანსა ე ირია

ES

Betanzos

ბეტანსოს

ES

Cádiz

კადის

ES

Campo de Cartagena

კამპო დე კარტახენა

ES

Cangas

კანგას

ES

Castelló

კასტელიო

ES

Castilla

კასტილია

ES

Castilla y León

კასტილია ი ლეონ

ES

Contraviesa-Alpujarra

კონტრავიესა-ალპუხარა

ES

Córdoba

კორდობა

ES

Costa de Cantabria

კოსტა დე კანტაბრია

ES

Desierto de Almería

დესიერტო დე ალმერია

ES

El Terrerazo

ელ ტერერასო

ES

Extremadura

ეკსტრემადურა

ES

Formentera

ფორმენტერა

ES

Gálvez

გალვეს

ES

Granada Sur-Oeste

გრანადა სუე-ოესტე

ES

Ibiza

იბისა

ES

Illes Balears

ილეს ბალეარს

ES

Isla de Menorca

ისლა დე მენორკა

ES

Laujar-Alpujarra

ლაუხარ-ალპუხარა

ES

Liébana

ლიებანა

ES

Los Palacios

ლოს პალსიოს

ES

Norte de Almería

ნორტე დე ალმერია

ES

Norte de Granada

ნორტე დე გრანადა

ES

Pozohondo

პოსოონდო

ES

Ribera del Andarax

რიბერა დელ ანდარაკს

ES

Ribera del Queiles

რიბერა დელ კეილეს

ES

Serra de Tramuntana-Costa Nord

სერა დე ტრამუნტანა კოსტა ნორდ

ES

Sierra de Alcaraz

სიერრა დე ალკარას

ES

Sierra Norte de Sevilla

სიერა ნორტე დე სევილია

ES

Sierra Sur de Jaén

სიერა სურ დე ხაენ

ES

Torreperogil

თორეპეროხილ

ES

Valle del Miño-Ourense

ბალიე დე მინიო-ოურენსე

ES

Valles de Sadacia

ბალიეს დე სადასია

ES

Villaviciosa de Córdoba

ვილიავისიოსა დე კორდობა

FR

Agenais

აჟნე

FR

Aigues

ეგ

FR

Ain

ენ

FR

Allier

ალიე

FR

Allobrogie

ალობროჟი

FR

Alpes de Haute-Provence

ალპ დე ოტ პროვანს

FR

Alpes-Maritimes

ალპ მარიტიმ

FR

Alpilles

ალპიი

FR

Ardèche

არდეშ

FR

Argens

არჟან

FR

Ariège

არიეჟ

FR

Aude

ოდ

FR

Aveyron

ავერონ

FR

Balmes Dauphinoises

ბალმ დოფინუაზ

FR

Bénovie

ბენოვი

FR

Bérange

ბერანჟ

FR

Bessan

ბესან

FR

Bigorre

ბიგორ

FR

Bouches-du-Rhône

ბუშ დიუ რონ

FR

Bourbonnais

ბურბონე

FR

Calvados

კალვადოს

FR

Cassan

კასან

FR

Cathare

კატარ

FR

Caux

კო

FR

Cessenon

შესნონ

FR

Cévennes, ki mu lahko sledi Mont Bouquet

სევენ, შეიძლება მოსდევდეს მონ ბუკე

FR

Charentais, ki mu lahko sledi Ile d'Oléron

შარანტე შეიძლება მოსდევდეს ილ დ’ოლერონ

FR

Charentais, ki mu lahko sledi Ile de Ré

შარანტე, შეიძლება მოსდევდეს ილ დე რე

FR

Charentais, ki mu lahko sledi Saint Sornin

შარანტე, შეიძლება მოსდევდეს სენ სორნენ

FR

Charente

შარანტ

FR

Charentes Maritimes

შარანტ მარიტიმ

FR

Cher

შერ

FR

Cité de Carcassonne

სიტე დე კარკასონ

FR

Collines de la Moure

კოლინ დე ლა მურ

FR

Collines Rhodaniennes

კოლინ როდანიენ

FR

Comté de Grignan

კონტე დე გრინან

FR

Comté Tolosan

კონტე ტოლოზან

FR

Comtés Rhodaniens

კონტე როდანიენ

FR

Corrèze

კორეზ

FR

Côte Vermeille

კოტ ვერმეილ

FR

Coteaux Charitois

კოტო შარიტუა

FR

Coteaux de Bessilles

კოტო დე ბესიი

FR

Coteaux de Cèze

კოტო დე სეზ

FR

Coteaux de Coiffy

კოტო კუაფი

FR

Coteaux de Fontcaude

კოტო დე ფონკოდ

FR

Coteaux de Glanes

კოტო დე გლან

FR

Coteaux de l'Ardèche

კოტო დე ლ’არდეშ

FR

Coteaux de la Cabrerisse

კოტო დე ლა საბრერის

FR

Coteaux de Laurens

კოტო დე ლორან

FR

Coteaux de l'Auxois

კოტო დე ლ’ოქსუა

FR

Coteaux de Miramont

კოტო დე მორამონ

FR

Coteaux de Montélimar

კოტო დე მონტელიმარ

FR

Coteaux de Murviel

კოტო დე მიურვიელ

FR

Coteaux de Narbonne

კოტო დე ნარბონ

FR

Coteaux de Peyriac

კოტო დე პეირაკ

FR

Coteaux de Tannay

კოტო დე ტანე

FR

Coteaux des Baronnies

კოტო დე ბარონი

FR

Coteaux du Cher et de l'Arnon

კოტო დიუ შერ ე დე ლ’არონ

FR

Coteaux du Grésivaudan

კოტო დიუ გრესივოდან

FR

Coteaux du Libron

კოტო დიუ ლიბრონ

FR

Coteaux du Littoral Audois

კოტო დიუ ლიტორალ ოდუა

FR

Coteaux du Pont du Gard

კოტო დიუ პონ დიუ გარ

FR

Coteaux du Salagou

კოტო დიუ სალაგუ

FR

Coteaux du Verdon

კოტო დიუ ვერდონ

FR

Coteaux d'Enserune

კოტო დ’დანსრუნ

FR

Coteaux et Terrasses de Montauban

კოტო ე ტერას დე მონტობან

FR

Coteaux Flaviens

კოტო ფლავიან

FR

Côtes Catalanes

კოტ კატალან

FR

Côtes de Ceressou

კოტ დე სერესუ

FR

Côtes de Gascogne

კოტ დე გასკონ

FR

Côtes de Lastours

კოტ დე ლასტურ

FR

Côtes de Meuse

კოტ დე მეზ

FR

Côtes de Montestruc

კოტ დე მონსტრუკ

FR

Côtes de Pérignan

კოტ დე პერინიან

FR

Côtes de Prouilhe

კოტ დე პრუილ

FR

Côtes de Thau

კოტ დე ტო

FR

Côtes de Thongue

კოტ დე ტონგ

FR

Côtes du Brian

კოტ დიუ ბრიან

FR

Côtes du Condomois

კოტ დიუ კონდომუა

FR

Côtes du Tarn

კოტ დიუ ტარნ

FR

Côtes du Vidourle

კოტ დიუ ვიდურლ

FR

Creuse

კრეზ

FR

Cucugnan

კუკუნიან

FR

Deux-Sèvres

დე-სევრ

FR

Dordogne

დორდონ

FR

Doubs

დუბ

FR

Drôme

დრომ

FR

Duché d'Uzès

დიუშე დ’უზე

FR

Franche-Comté, ki mu lahko sledi Coteaux de Champlitte

ფრანშ-კონტე, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე შამპლიტ

FR

Gard

გარდ

FR

Gers

ჟერ

FR

Haute Vallée de l'Orb

ოტ ვალე დე ლ’ორბ

FR

Haute Vallée de l'Aude

ოტ ვალე დე ლ’ოდ

FR

Haute-Garonne

ოტ გარონ

FR

Haute-Marne

ოტ მარნ

FR

Haute-Saône

ოტ სონ

FR

Haute-Vienne

ოტ-ვიენ

FR

Hauterive, ki mu lahko sledi Coteaux du Termenès

ოტრივ, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დიუ ტერმენე

FR

Hauterive, ki mu lahko sledi Côtes de Lézignan

ოტრივ, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ლეზინიან

FR

Hauterive, ki mu lahko sledi Val d'Orbieu

ოტრივ, შეიძლება მოსდევდეს ვალ დ’ორბიე

FR

Hautes-Alpes

ოტ-ალპ

FR

Hautes-Pyrénées

ოტ პირენე

FR

Hauts de Badens

ოტ დე ბადან

FR

Hérault

ერო

FR

Île de Beauté

ილ დე ბოტე

FR

Indre

ენდრ

FR

Indre et Loire

ენდრ ეტ ლუარ

FR

Isère

იზერ

FR

Landes

ლანდ

FR

Loir et Cher

ლუარ ე შერ

FR

Loire-Atlantique

ლუარ ატლანტიკ

FR

Loiret

ლუარე

FR

Lot

ლო

FR

Lot et Garonne

ლო ე გარონ

FR

Maine et Loire

მენ ე ლუარ

FR

Maures

მორ

FR

Méditerranée

მედიტერანე

FR

Meuse

მეზ

FR

Mont Baudile

მონ-ბოდილ

FR

Mont-Caume

მონ-კომ

FR

Monts de la Grage

მონ დე ლა გრაჟ

FR

Nièvre

ნიევრ

FR

Oc

ოკ

FR

Périgord, ki mu lahko sledi Vin de Domme

პერიგორ, შეიძლება მოსდევდეს ვენ დე დომ

FR

Petite Crau

პეტიტ კრო

FR

Principauté d'Orange

პრენსიპოტე დ’ორანჟ

FR

Puy de Dôme

პი დე დომ

FR

Pyrénées Orientales

პირენე ორიანტალ

FR

Pyrénées-Atlantiques

პირენე ატლანტიკ

FR

Sables du Golfe du Lion

საბლ დიუ გოლფ დიუ ლიონ

FR

Saint-Guilhem-le-Désert

სენ გილემ ლე დეზერ

FR

Saint-Sardos

სენტ სარდო

FR

Sainte Baume

სენტ ბომ

FR

Sainte Marie la Blanche

სენტ მარი ლა ბლანშ

FR

Saône et Loire

სონ ე ლუარ

FR

Sarthe

შარტ

FR

Seine et Marne

სენ ე მარნ

FR

Tarn

თარნ

FR

Tarn et Garonne

ტარნ ე გარონ

FR

Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Coteaux de Chalosse

ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს კოტო დე შალოს

FR

Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Côtes de l'Adour

ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს კოტ დე ლ’ადურ

FR

Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Sables de l'Océan

ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს საბლ დე ლ’ოსეან

FR

Terroirs Landais, ki mu lahko sledi Sables Fauves

ტერუარ ლანდე, შეიძლება მოსდევდეს ფოვ

FR

Thézac-Perricard

თერიკარ

FR

Torgan

თორგა

FR

Urfé

ურფე

FR

Val de Cesse

ვალ დე სეს

FR

Val de Dagne

ვალ დე დან

FR

Val de Loire

ვალ დე ლუარ

FR

Val de Montferrand

ვალ დე მონფერან

FR

Vallée du Paradis

ვალე დიუ პარადი

FR

Var

ვარ

FR

Vaucluse

ვოკლიუზ

FR

Vaunage

ვონაჟ

FR

Vendée

ვანდე

FR

Vicomté d'Aumelas

ვიკონტე დ’ომლა

FR

Vienne

ვიენ

FR

Vistrenque

ვისტრანკ

FR

Yonne

იონ

IT

Allerona

ალერონა

IT

Alta Valle della Greve

ალტა ვალე დელა გრევე

IT

Alto Livenza

ალტო ლივენცა

IT

Alto Mincio

ალტო მინჩო

IT

Alto Tirino

ალტო ტირინო

IT

Arghillà

არგილა

IT

Barbagia

ბარბაჯა

IT

Basilicata

ბაზილიკატა

IT

Benaco bresciano

ბენაკო ბრეშანო

IT

Beneventano

ბენევენტანო

IT

Bergamasca

ბერგამასკა

IT

Bettona

ბეტონა

IT

Bianco del Sillaro

Enakovreden izraz: Sillaro

ბიანკო დელ სილარო

ეკვივალენტური ტერმინი: სილარო

IT

Bianco di Castelfranco Emilia

ბიანკო დი კასტელფრანკო ემილია

IT

Calabria

კალაბრია

IT

Camarro

კამარო

IT

Campania

კამპანია

IT

Cannara

კანარა

IT

Civitella d'Agliano

ჩივიტელა დ’ალიანო

IT

Colli Aprutini

კოლი აპრუტინი

IT

Colli Cimini

კოლი ჩიმინი

IT

Colli del Limbara

კოლი ლიმბარა

IT

Colli del Sangro

კოლი დელ სანგრო

IT

Colli della Toscana centrale

კოლი დელა ტოსკანა ცენტრალე

IT

Colli di Salerno

კოლი დი სალერნო

IT

Colli Trevigiani

კოლი ტრევიჯანი

IT

Collina del Milanese

კოლინა დელ მილანეზე

IT

Colline di Genovesato

კოლინე დი ჯენოვეზატო

IT

Colline Frentane

კოლინე ფრენტანე

IT

Colline Pescaresi

კოლინე პესკარეზი

IT

Colline Savonesi

კოლინე სავონეზი

IT

Colline Teatine

კოლინე ტეატინე

IT

Condoleo

კონდოლეო

IT

Conselvano

კონსელვანო

IT

Costa Viola

კოსტა ვიოლა

IT

Daunia

დაუნია

IT

Del Vastese

Enakovreden izraz: Histonium

დელ ვასტეზე

ეკვივალენტური ტერმინი: ისტონიუმ

IT

Delle Venezie

დელე ვენეციე

IT

Dugenta

დუჯენტა

IT

Emilia

Enakovreden izraz: Dell'Emilia

ემილია

ეკვივალენტური ტერმინი: დელ’ემილია

IT

Epomeo

ეპომეო

IT

Esaro

ეზარო

IT

Fontanarossa di Cerda

ფონტანაროსა დი ჩერდა

IT

Forlì

ფორლი

IT

Fortana del Taro

ფორტანა დელ ტარო

IT

Frusinate

Enakovreden izraz: del Frusinate

ფრუზინატე

ეკვივალენტური ტერმინი: დელ ფრუზინატე

IT

Golfo dei Poeti La Spezia

Enakovreden izraz: Golfo dei Poeti

გოლფო დეი ლა სპეცია

ეკვივალენტური ტერმინი: გოლფო დეი პოეტი

IT

Grottino di Roccanova

გროტინო დი როკანოვა

IT

Isola dei Nuraghi

იზოლა დეი ნურაგი

IT

Lazio

ლაციო

IT

Lipuda

ლიპუდა

IT

Locride

ლოკრიდე

IT

Marca Trevigiana

მარკა ტრევიჯანა

IT

Marche

მარკე

IT

Maremma Toscana

მარემა ტოსკანა

IT

Marmilla

მარმილა

IT

Mitterberg tra Cauria e Tel

Enakovreden izraz: Mitterberg / Mitterberg zwischen Gfrill und Toll

მიტერბერგ ტრა კაურია ე ტელ

ეკვივალენტური ტერმინი: მიტერბერგ / მიტერბერგ ცვიშენ გფრილ უნდ ტოლ

IT

Modena

Enakovreden izraz: Provincia di Modena / di Modena

მონტეკასტელი

ეკვივალენტური ტერმინი: პროვინჩა დი მოდენა / დი მოდენა

IT

Montecastelli

მონტეკასტელი

IT

Montenetto di Brescia

მონტენეტო დი ბრეშა

IT

Murgia

მურჯა

IT

Narni

ნარნი

IT

Nurra

ნურა

IT

Ogliastra

ოლიასტრა

IT

Osco

Enakovreden izraz: Terre degli Osci

ოსკო

ეკვივალენტური ტერმინი: ტერე დელი ოში

IT

Paestum

პაესტუმ

IT

Palizzi

პალიცი

IT

Parteolla

პარტეოლა

IT

Pellaro

პელარო

IT

Planargia

პლანარჯა

IT

Pompeiano

პომპეიანო

IT

Provincia di Mantova

პროვინჩა დი მანტოვა

IT

Provincia di Nuoro

პროვინჩა დი ნუორო

IT

Provincia di Pavia

პროვინჩა დი პავია

IT

Provincia di Verona

Enakovreden izraz: Veronese

პროვინჩა დი ვერონა

ეკვივალენტური ტერმინი: ვერონეზე

IT

Puglia

პულია

IT

Quistello

კვისტელო

IT

Ravenna

ღავენა

IT

Roccamonfina

ღოკამონფინა

IT

Romangia

ღომანჯა

IT

Ronchi di Brescia

რონკი დი ბრეშა

IT

Ronchi Varesini

რონკი ვარეზინი

IT

Rotae

ღოტაე

IT

Rubicone

ღუბიკონე

IT

Sabbioneta

შაბიონეტა

IT

Salemi

შალემი

IT

Salento

შალენტო

IT

Salina

შალინა

IT

Scilla

შილა

IT

Sebino

შებინო

IT

Sibiola

სიბიოლა

IT

Sicilia

სიჩილია

IT

Spello

შპელო

IT

Tarantino

თარანტინო

IT

Terrazze Retiche di Sondrio

ტერრაცე რეტიკე დი სონდრიო

IT

Terre Aquilane

Enakovreden izraz: Terre dell'Aquila

ტერე აკვილანე

ეკვივალენტური ტერმინი: ტერე დელ’აკვილა

IT

Terre del Volturno

ტერე დელ ვოლტურნო

IT

Terre di Chieti

ტერე დი კიეტი

IT

Terre di Veleja

ტერე დი ველეია

IT

Terre Lariane

ტერე ლარიანე

IT

Tharros

თაროს

IT

Toscano

Enakovreden izraz: Toscana

ტოსკანო

ეკვივალენტური ტერმინი: ტოსკანა

IT

Trexenta

თრექსენტა

IT

Umbria

უმბრია

IT

Val di Magra

ვალ დი მაგრა

IT

Val di Neto

ვალ დი ნეტო

IT

Val Tidone

ვალ ტიდონე

IT

Valcamonica

ვალკამონიკა

IT

Valdamato

ვალდამატო

IT

Vallagarina

ვალაგარინა

IT

Valle Belice

ვალე ბელიჩე

IT

Valle d'Itria

ვალე დ’იტრია

IT

Valle del Crati

ვალე დელ კრატი

IT

Valle del Tirso

ვალე დელ ტირსო

IT

Valle Peligna

ვალე პელინია

IT

Valli di Porto Pino

ვალი დი პორტო პინო

IT

Veneto

ვენეტო

IT

Veneto Orientale

ვენეტო ორიენტალე

IT

Venezia Giulia

ვენეცია ჯულია

IT

Vigneti delle Dolomiti

Enakovreden izraz: Weinberg Dolomiten

ვინეტი დელე დოლომიტენ

ეკვივალენტური ტერმინი: ვაინბერგ დოლომიტენ

CY

Λάρνακα

Enakovreden izraz: Larnaka

ლარნაკა

ეკვივალენტური ტერმინი: ლარნაკა

CY

Λεμεσός

Enakovreden izraz: Lemesos

ლემესოს

ეკვივალენტური ტერმინი: ლემესოს

CY

Λευκωσία

Enakovreden izraz: Lefkosia

ლევკოსია

ეკვივალენტური ტერმინი: ლევკოსია

CY

Πάφος

Enakovreden izraz: Pafos

პაფოს

ეკვივალენტური ტერმინი: პაფოს

HU

Alföldi, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ალფოლდი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

HU

Balatonmelléki, ki mu lahko sledi ime manjše geografske enote

ბალატონმელლეკი, შეიძლება მოსდევდეს მცირე გეოგრაფიული ერთეულის სახელი

HU

Dél-alföldi

დელ-ალფოლდი

HU

Dél-dunántúli

დელ-დუნანტული

HU

Duna melléki

დუნა მელლეკი

HU

Duna-Tisza közi

დუნა-ტისა კოზი

HU

Dunántúli

დუნანტული

HU

Észak-Dunántúli

ესაკ-დუნანტული

HU

Felső-Magyarországi

ფელშო-მადიარორსაგი

HU

Nyugat-Dunántúli

ნიუგატ-დუნანტული

HU

Tisza melléki

ტისა მელლეკი

HU

Tisza völgyi

ტისა ვოლდი

HU

Zempléni

ძემპლენი

MT

Maltese Islands

მალტიზ აილენდზ

AT

Bergland

ბერგლანდ

AT

Steierland

შტეირლანდ

AT

Weinland

ვაინლანდ

AT

Wien

ვინ

PT

Lisboa, ki mu lahko sledi Alta Estremadura

ლისბუა, შეიძლება მოსდევდეს ალტა ესტრემადურა

PT

Lisboa, ki mu lahko sledi Estremadura

ლისბუა, შეიძლება მოსდევდეს ესტრემადურა

PT

Tejo

ტეჟუ

PT

Vinho Espumante Beiras, ki mu lahko sledi Beira Alta

ვინო ესპუმანტე ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ალტა

PT

Vinho Espumante Beiras, ki mu lahko sledi Beira Litoral

ვინო ესპუმანტე ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ლიტორალ

PT

Vinho Espumante Beiras, ki mu lahko sledi Terras de Sicó

ვინო ესპუმანტე ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ტერას დე სიკო

PT

Vinho Licoroso Algarve

ვინო ლიკოროზო ალგარვე

PT

Vinho Regional Açores

ვინო რეჟიონალ ასორიშ

PT

Vinho Regional Alentejano

ვინო რეჟიონალ ალენტეჟანუ

PT

Vinho Regional Algarve

ვინო რეჟიონალ ალგარვე

PT

Vinho Regional Beiras, ki mu lahko sledi Beira Alta

ვინო რეჟიონალ ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ალტა

PT

Vinho Regional Beiras, ki mu lahko sledi Beira Litoral

ვინო რეჟიონალ რეირას, შეიძლება მოსდევდეს ბეირა ლიტორალ

PT

Vinho Regional Beiras, ki mu lahko sledi Terras de Sicó

ვინო რეჟიონალ ბეირას, შეიძლება მოსდევდეს ტერას დე სიკო

PT

Vinho Regional Duriense

ვინო რეჟიონალ დურიენსე

PT

Vinho Regional Minho

ვინო რეჟიონალ მინუ

PT

Vinho Regional Terras do Sado

ვინო რეჟიონალ ტერას დუ სადუ

PT

Vinho Regional Terras Madeirenses

ვინო რეჟიონალ ტერას მადეირანსიშ

PT

Vinho Regional Transmontano

ვინო რეჟიონალ ტრანსმონტანუ

RO

Colinele Dobrogei, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

კოლინელე დობროჯეი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Dealurile Crișanei, ki mu lahko sledi ime ožjega območja

დეალურილე კრიშანეი, შეიძლება მოსდევდეს სუბრეგიონის სახელი

RO

Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Covurluiului

დეალურილე მოლდოვეი გარემოების შესაბამისად დეალურილე კოვურლუიულუი

RO

Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Hârlăului

დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე ჰარლეულუი

RO

Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Hușilor

დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე ჰუშილორ

RO

Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Iașilor

დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე იაშილორ

RO

Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Dealurile Tutovei

დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად დეალურილე ტუტოვეი

RO

Dealurile Moldovei ali, odvisno od primera, Terasele Siretului

დეალურილე მოლდოვეი, გარემოების შესაბამისად ტერასალე სირეტულუი

RO

Dealurile Moldovei

დეალურილე მოლდოვეი

RO

Dealurile Munteniei

დეალურილე მუნტენიეი

RO

Dealurile Olteniei

დეალურილე ოლტენიეი

RO

Dealurile Sătmarului

დეალურილე სეტმარულუი

RO

Dealurile Transilvaniei

დეალურილე ტრანსილვანიეი

RO

Dealurile Vrancei

დეალურილე ვრანჩეი

RO

Dealurile Zarandului

დეალურილე ზარანდულუი

RO

Terasele Dunării

ტერასელე დუნერი

RO

Viile Carașului

ვილე კარაშულუი

RO

Viile Timișului

ვილე ტიმიშულუი

SI

Podravje, ki mu lahko sledi izraz „mlado vino“, imena se lahko uporabljajo tudi v pridevniški obliki

პოდრავჟე, შეიძლება მოსდევდეს შესიტყვება „მლადო ვინო“, სახელები შეიძლება გამოყენებულ იქნას ზედსართავის ფორმითაც

SI

Posavje, ki mu lahko sledi izraz „mlado vino“, imena se lahko uporabljajo tudi v pridevniški obliki

პოსავჟე, შეიძლება მოსდევდეს შესიტყვება „მლადო ვინო“, სახელები შეიძლება გამოყენებულ იქნას ზედსართავის ფორმითაც

SI

Primorska, ki mu lahko sledi izraz „mlado vino“, imena se lahko uporabljajo tudi v pridevniški obliki

პრიმორსკა, შეიძლება მოსდევდეს შესიტყვება „მლადო ვინო“, სახელები შეიძლება გამოყენებულ იქნას ზედსართავის ფორმითაც

SK

Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“

ჟუჟნოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“

SK

Malokarpatská vinohradnícka oblasť may be accompanied by the term „oblastné víno“

მალოკარპატსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“

SK

Nitrianska vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“

ნიტრიანსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“

SK

Stredoslovenská vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“

სტრედოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი “ობლასტნე ვინო

SK

Východoslovenská vinohradnícka oblasť, ki ga lahko spremlja izraz „oblastné víno“

ვიხოდოსლოვენსკა ვინოჰრადნიცკა ობლასტ’, შეიძლება ახლდეს ტერმინი „ობლასტნე ვინო“

UK

England, ki ga lahko nadomesti Berkshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ბერკშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Buckinghamshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ბუკინგემშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Cheshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ჩეშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Cornwall

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს კორნვოლ

UK

England, ki ga lahko nadomesti Derbyshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს დერბიშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Devon

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს დევონ

UK

England, ki ga lahko nadomesti Dorset

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს დორსეტ

UK

England, ki ga lahko nadomesti East Anglia

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ისტ ანგლია

UK

England, ki ga lahko nadomesti Gloucestershire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს გლუსტერშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Hampshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ჰემპშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Herefordshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ჰერფორდშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Isle of Wight

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს აილ ოფ უაიტ

UK

England, ki ga lahko nadomesti Isles of Scilly

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს აილზ ოფ სილი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Kent

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს კენტ

UK

England, ki ga lahko nadomesti Lancashire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ლანკაშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Leicestershire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ლესტერშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Lincolnshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ლინკოლნშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Northamptonshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ნორთჰამპტონშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Nottinghamshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ნოტინგემშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Oxfordshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ოქსფორდშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Rutland

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს რუთლენდ

UK

England, ki ga lahko nadomesti Shropshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს შროპშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Somerset

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სომერსეტ

UK

England, ki ga lahko nadomesti Staffordshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სტაფორდშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Surrey

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სარეი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Sussex

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს სასექს

UK

England, ki ga lahko nadomesti Warwickshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს უორვიკშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti West Midlands

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს ვესტ მიდლენდზ

UK

England, ki ga lahko nadomesti Wiltshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს უილტშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Worcestershire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს უორსტერშირი

UK

England, ki ga lahko nadomesti Yorkshire

ინგლენდ, შეიძლება ჩაენაცვლოს იორკშირი

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Cardiff

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს, კარდიფ

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Cardiganshire

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს კარდიგანშირი

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Carmarthenshire

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს კარმართენშირი

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Denbighshire

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს დენბიგშირი

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Gwynedd

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს გვინედ

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Monmouthshire

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს მონმუთშირი

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Newport

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს ნიუპორტ

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Pembrokeshire

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს პემბროკშირი

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Rhondda Cynon Taf

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს რონდა სინონ ტაფ

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Swansea

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს სუანსი

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti The Vale of Glamorgan

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს ზე ვეილ ოფ გლამორგან

UK

Wales, ki ga lahko nadomesti Wrexham

უელს, შეიძლება ჩაენაცვლოს ვრექსჰემ

Vina Gruzije, ki se zaščitijo v Evropski uniji

| Ime, ki se zaščiti | Prečrkovan zapis v latinici |
| --- | --- |
| ახაშენი | Akhasheni |
| ატენური | Atenuri |
| გურჯაანი | Gurjaani |
| კახეთი (კახური) | Kakheti (Kakhuri) |
| კარდენახი | Kardenakhi |
| ხვანჭკარა | Khvanchkara |
| კოტეხი | Kotekhi |
| ქინძმარაული | Kindzmarauli |
| ყვარელი | Kvareli |
| მანავი | Manavi |
| მუკუზანი | Mukuzani |
| ნაფარეული | Napareuli |
| სვირი | Sviri |
| თელიანი | Teliani |
| ტიბაანი | Tibaani |
| წინანდალი | Tsinandali |
| ტვიში | Tvishi |
| ვაზისუბანი | Vazisubani |

Ime, ki se zaščiti

Prečrkovan zapis v latinici

ახაშენი

Akhasheni

ატენური

Atenuri

გურჯაანი

Gurjaani

კახეთი (კახური)

Kakheti (Kakhuri)

კარდენახი

Kardenakhi

ხვანჭკარა

Khvanchkara

კოტეხი

Kotekhi

ქინძმარაული

Kindzmarauli

ყვარელი

Kvareli

მანავი

Manavi

მუკუზანი

Mukuzani

ნაფარეული

Napareuli

სვირი

Sviri

თელიანი

Teliani

ტიბაანი

Tibaani

წინანდალი

Tsinandali

ტვიში

Tvishi

ვაზისუბანი

Vazisubani

DEL B

Žgane pijače Evropske unije, ki se zaščitijo v Gruziji

| Država članica Evropske unije | Ime, ki se zaščiti | Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi | Vrsta proizvoda |
| --- | --- | --- | --- |
| FR | Rhum de la Martinique | ტრანსლიტერაცია | Rum |
| FR | Rhum de la Guadeloupe | რომ დელა მარტინიკ | Rum |
| FR | Rhum de la reunion | რომ დელა გვადელუპ | Rum |
| FR | Rhum de la Guyane | რომდე ლარეუნიონ | Rum |
| FR | Rhum de sucrerie de la Baie du Galion | რომ დელა გუიან | Rum |
| FR | Rhum des Antilles françaises | რომდე სიუკრერი დე ლა ბედიუ გალიონ | Rum |
| FR | Rhum des départements français d'outre-mer | რომდეზ ანტიი ფრანცეზ | Rum |
| ES | Ron de Málaga | რომდე დეპარტემან ფრანცე დ’უტრ-მერ | Rum |
| ES | Ron de Granada | რონ დე მალაგა | Rum |
| PT | Rum da Madeira | რონ დე გრანადა | Rum |
| UK
  Združeno Kraljestvo (Škotska) | Scotch Whisky | რომ დე მადეირა | Whisky /Whiskey |
| IE | Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach
  Irish Whisky (1) | სქოჩ ვისკი | Whisky /Whiskey |
| ES | Whisky español | აირიშვისკი /ვისკე ბითა აირინაჰ /აირიშ ვისკი | Whisky /Whiskey |
| FR | Whisky breton / Whisky de Bretagne | ვისკი ესპანიოლ | Whisky /Whiskey |
| FR | Whisky alsacien / Whisky d'Alsace | ვისკი დ’ალზას | Whisky /Whiskey |
| LU | Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise | ო-დე-ვი დესეგლ დე მარკ ნასიონალ ლუქსამბურჟუაზ | Žitno žganje |
| DE AT BE
  Nemčija, Avstrija, Belgija (nemško govoreča skupnost) | Korn / Kornbrand | კორნ/კორნბრანდ | Žitno žganje |
| DE | Münsterländer Korn / Kornbrand | მიუნსტერლენდერ კორნ/კორნბრანდ | Žitno žganje |
| DE | Sendenhorster Korn / Kornbrand | ზენდენჰოსტერ კორნ/კორნრანდ | Žitno žganje |
| DE | Bergischer Korn / Kornbrand | ბერგიშერ კორნ/ კორნბრანდ | Žitno žganje |
| DE | Emsländer Korn / Kornbrand | ემსლენდერ კორნ/კორნბრანდ | Žitno žganje |
| DE | Haselünner Korn / Kornbrand | ჰაზელიუნერ კორნ/კონბრანდ | Žitno žganje |
| DE | Hasetaler Korn / Kornbrand | ჰაზეტალერ კორნ /კონბრანდ | Žitno žganje |
| LT | Samanė | შამანე | Žitno žganje |
| FR | Eau-de-vie de Cognac | ო-დე-ვი დეკონიაკ | Vinsko žganje |
| FR | Eau-de-vie des Charentes | ო-დე-ვი დეშარანტ | Vinsko žganje |
| FR | Eau-de-vie de Jura | ო-დე-ვი დეჟიურა | Vinsko žganje |
| FR | Cognac
  Izraz „Cognac“ se lahko dopolni z naslednjimi izrazi:






  — | Fine |

Država članica Evropske unije

Ime, ki se zaščiti

Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi

Vrsta proizvoda

FR

Rhum de la Martinique

ტრანსლიტერაცია

Rum

FR

Rhum de la Guadeloupe

რომ დელა მარტინიკ

Rum

FR

Rhum de la reunion

რომ დელა გვადელუპ

Rum

FR

Rhum de la Guyane

რომდე ლარეუნიონ

Rum

FR

Rhum de sucrerie de la Baie du Galion

რომ დელა გუიან

Rum

FR

Rhum des Antilles françaises

რომდე სიუკრერი დე ლა ბედიუ გალიონ

Rum

FR

Rhum des départements français d'outre-mer

რომდეზ ანტიი ფრანცეზ

Rum

ES

Ron de Málaga

რომდე დეპარტემან ფრანცე დ’უტრ-მერ

Rum

ES

Ron de Granada

რონ დე მალაგა

Rum

PT

Rum da Madeira

რონ დე გრანადა

Rum

UK

Združeno Kraljestvo (Škotska)

Scotch Whisky

რომ დე მადეირა

Whisky /Whiskey

IE

Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach

Irish Whisky (1)

სქოჩ ვისკი

Whisky /Whiskey

ES

Whisky español

აირიშვისკი /ვისკე ბითა აირინაჰ /აირიშ ვისკი

Whisky /Whiskey

FR

Whisky breton / Whisky de Bretagne

ვისკი ესპანიოლ

Whisky /Whiskey

FR

Whisky alsacien / Whisky d'Alsace

ვისკი დ’ალზას

Whisky /Whiskey

LU

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დესეგლ დე მარკ ნასიონალ ლუქსამბურჟუაზ

Žitno žganje

DE AT BE

Nemčija, Avstrija, Belgija (nemško govoreča skupnost)

Korn / Kornbrand

კორნ/კორნბრანდ

Žitno žganje

DE

Münsterländer Korn / Kornbrand

მიუნსტერლენდერ კორნ/კორნბრანდ

Žitno žganje

DE

Sendenhorster Korn / Kornbrand

ზენდენჰოსტერ კორნ/კორნრანდ

Žitno žganje

DE

Bergischer Korn / Kornbrand

ბერგიშერ კორნ/ კორნბრანდ

Žitno žganje

DE

Emsländer Korn / Kornbrand

ემსლენდერ კორნ/კორნბრანდ

Žitno žganje

DE

Haselünner Korn / Kornbrand

ჰაზელიუნერ კორნ/კონბრანდ

Žitno žganje

DE

Hasetaler Korn / Kornbrand

ჰაზეტალერ კორნ /კონბრანდ

Žitno žganje

LT

Samanė

შამანე

Žitno žganje

FR

Eau-de-vie de Cognac

ო-დე-ვი დეკონიაკ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie des Charentes

ო-დე-ვი დეშარანტ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de Jura

ო-დე-ვი დეჟიურა

Vinsko žganje

FR

Cognac

Izraz „Cognac“ se lahko dopolni z naslednjimi izrazi:

—

Fine

| — | Grande Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Fine Champagne

| — | Grande Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Champagne

| — | Petite Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Fine Champagne

| — | Petite Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Champagne

| — | Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Fine Champagne

| — | Borderies |
| --- | --- |

—

Borderies

| — | Fins Bois |
| --- | --- |

—

Fins Bois

| — | Bons Bois |
| --- | --- |

—

Bons Bois

კონიაკ

სახელი „კონიაკი“ შეიძლება გავრცობილ იქნას შემდეგი ტერმინებით:

| — | ფინ |
| --- | --- |

—

ფინ

| — | გრანდ ფინ შამპან |
| --- | --- |

—

გრანდ ფინ შამპან

| — | გრანდ შამპან |
| --- | --- |

—

გრანდ შამპან

| — | პეტიტ ფინ შამპან |
| --- | --- |

—

პეტიტ ფინ შამპან

| — | პეტიტ შამპან |
| --- | --- |

—

პეტიტ შამპან

| — | ფინ შამპან |
| --- | --- |

—

ფინ შამპან

| — | ბორდერი |
| --- | --- |

—

ბორდერი

| — | ფენ ბუა |
| --- | --- |

—

ფენ ბუა

| — | ბონ ბუა |
| --- | --- |

—

ბონ ბუა

Vinsko žganje

FR

Fine Bordeaux

ფინ ბორდო

Vinsko žganje

FR

Fine de Bourgogne

ფინ დე ბურგონ

Vinsko žganje

FR

Armagnac

არმანიაკ

Vinsko žganje

FR

Bas-Armagnac

ბა-არმანიაკ

Vinsko žganje

FR

Haut-Armagnac

ო-არმანიაკ

Vinsko žganje

FR

Armagnac-Ténarèze

არმანიაკ-ტენარეზ

Vinsko žganje

FR

Blanche Armagnac

ბლანშ არმანიაკ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin de la Marne

ო-დე-ვი დევენ დე ლა მარნ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

ო-დე-ვი დევენ ორიჟინერ დ’აკიტენ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

ო-დე-ვი დევენ დე ბურგონ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

ო-დე-ვიდე ვენ ორიჟინერ დიუ სანტრ-ესტ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

ო-დე-ვიდე ვენ ორიჟინერ დე ფრანშ-კონტე

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

ო-დე-ვიდე ვენ ორიჟინერ დიუ ბიუჟეი

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin de Savoie

ო-დე-ვი დევენ დე სავუა

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

ო-დე-ვიდე ვენ ორიჟინერ დე კოტო დე ლალუარ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

ო-დე-ვი დევენ დე კოტ- დიუ-რონ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

ო-დე-ვიდე ვენ ორიჟინერ დე პროვანს

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de Faugères / Faugères

ო-დე-ვი დე ფოჟერ/ფოჟერ

Vinsko žganje

FR

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

ო-დე-ვიდე ვენ ორიჟინერ დიუ ლანგედოკ

Vinsko žganje

PT

Aguardente de Vinho Douro

აგიარდენტედე ვინო დურო

Vinsko žganje

PT

Aguardente de Vinho Ribatejo

აგიარდენტედე ვინო რიბატეჟუ

Vinsko žganje

PT

Aguardente de Vinho Alentejo

აგიარდენტედე ვინო ალენტეჟუ

Vinsko žganje

PT

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

აგიარდენტედე ვინო და რეჟიანო დოშ ვინოს ვერდეშ

Vinsko žganje

PT

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

აგიარდენტედე ვინო და რეჟიანო დოშ ვინოს ვერდეშ დეალვარინო

Vinsko žganje

PT

Aguardente de Vinho Lourinhã

აგიარდენტედე ვინო ლურინან

Vinsko žganje

BG

Сунгурларска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сунгурларе / sungurlarska grozdova rakia / grozdova rakia ot sungurlare / sungurlarska grozdova rakia / Grozdova rakya from Sungurlare

სუნგურლარსკა გროზდოვარაკია / გროზდოვარაკია ოტ სუნგურლარე / სუნგურლარსკა გროზდოვარაკია / გროზდოვარაკია სუნგურლარიდან

Vinsko žganje

BG

Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сливен) /Slivenska perla (Slivenska grozdova rakya / Grozdova rakya from Sliven)

სლივენსკა პერლა (სლი- ვენსკა გროზდოვა რაკია / გროზდოვა რაკია ოტ სლივენ) / სლივენსკა პერლა (სლივენსკა გრო- ზდოვა რაკია / გროზდო- ვა რაკია სლივენიდან)

Vinsko žganje

BG

Стралджанска Мускатова ракия / Мускатова ракия от Стралджа / Straldjanska Muscatova rakya / Muscatova rakya from Straldja

სტრალჯანსკა მუსკატოვა რაკია / მუსკატოვა რაკია ოტ სტრალჯა/სტრალ- ჯანსკა მუსკატოვა რაკია /მუსკატოვა რაკია სტრალჯადან

Vinsko žganje

BG

Поморийска гроздова ракия / Гроздова ракия от Поморие / Pomoriyska grozdova rakya / Grozdova rakya from Pomorie

პომორიისკაგროზდოვა რაკია / გროზდოვა რაკია ოტ პომორიე/ პომორიისკა გროზდოვარაკია/ გროზ- დოვა რაკია პომორიედან

Vinsko žganje

BG

Русенска бисерна гроздова ракия / Бисерна гроздова ракия от Русе / Russenska biserna grozdova rakya / Biserna grozdova rakya from Russe

რუსენსკა ბისერნა გროზდოვარაკია/ ბისე- რნა გროზდოვა რაკია ოტ რუსე / რუსენსკა ბისერნა გროზდოვარაკია / ბისერნა გროზდოვა რაკია რუსეთიდან

Vinsko žganje

BG

Бургаска Мускатова ракия / Мускатова ракия от Бургас / Bourgaska Muscatova rakya / Muscatova rakya from Bourgas

ბურგასკა მუსკატოვა რაკია / მუსკატოვა რაკია ოტ ბურგას / ბურგასკა მუსკატოვარაკია/მუსკა- ტოვა რაკიაბურგასიდან

Vinsko žganje

BG

Добруджанска мускатова ракия / Мускатова ракия от Добруджа / Dobrudjanska muscatova rakya / muscatova rakya from Dobrudja

დობრუჯანსკა მუსკატოვა რაკია / მუსკატოვა რაკია ოტ დობრუჯა/ დობრუ- ჯანსკა მუსკატოვა რაკია /მუსკატოვა რაკია დობრუჯადან

Vinsko žganje

BG

Сухиндолска гроздова ракия / Гроздова ракия от Сухиндол / Suhindolska grozdova rakya / Grozdova rakya from Suhindol

სუხინდოლსკა გროზდოვა რაკია / გროზდოვა რაკია ოტ სუხინდოლ/ სუჰინ- დოლსკა გროზდოვა რაკია/გროზდოვა რაკია სუჰინდოლიდან

Vinsko žganje

BG

Карловска гроздова ракия / Гроздова Ракия от Карлово / Karlovska grozdova rakya / Grozdova Rakya from Karlovo

კარლოვსკა გროზდოვა რაკია / გროზდოვა რაკია ოტ კარლოვო / კარლო- ვსკა გროზდოვა რაკია / გროზდოვარაკია კარლოვოდან

Vinsko žganje

RO

Vinars Târnave

ვინარს ტერნავე

Vinsko žganje

RO

Vinars Vaslui

ვინარს ვასლუი

Vinsko žganje

RO

Vinars Murfatlar

ვინარს მურფატლარ

Vinsko žganje

RO

Vinars Vrancea

ვინარს ვრანჩა

Vinsko žganje

RO

Vinars Segarcea

ვინარს სეგარჩა

Vinsko žganje

ES

Brandy de Jerez

ბრანდიდეხერეს

Brandy– Weinbrand

ES

Brandy del Penedés

ბრანდიდელ პენდეს

Brandy– Weinbrand

IT

Brandy italiano

ბრანდი იტალიანო

Brandy– Weinbrand

EL

Brandy Αττικής / Brandy of Attica

ბრანდი ატიკის / ატიკის ბრენდი

Brandy– Weinbrand

EL

Brandy Πελοποννήσου / Brandy of the Peloponnese

ბრანდი პელოპონისუ / პელოპონესის ბრენდი

Brandy– Weinbrand

EL

Brandy Κεντρικής Ελλάδας / Brandy of central Greece

ბრანდიკენდრიკის ელადას / ცენტრალური საბერძნეთის ბრენდი

Brandy– Weinbrand

DE

Deutscher Weinbrand

დოიჩერ ვაინბრანდ

Brandy– Weinbrand

AT

Wachauer Weinbrand

ვახაუერ ვაინბრანდ

Brandy– Weinbrand

AT

Weinbrand Dürnstein

ვაინბრანდდიურნშტაინ

Brandy– Weinbrand

DE

Pfälzer Weinbrand

პფელცერვაინბრანდ

Brandy– Weinbrand

SK

Karpatské brandy špeciál

კარპატსკე ბრანდი შპეციალ

Brandy– Weinbrand

FR

Brandy français / Brandy de France

ბრანდი ფრანსე/ ბრანდი დე ფრანსე

Brandy– Weinbrand

FR

Marc de Champagne / Eau-de-vie de marc de Champagne

მარკ დე შამპან/ ო-დე-ვი დე მარკ დეშამპან

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc d'Aquitaine / Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

მარკ დ’აკიტენ/ ო-დე-ვი დე მარკ ორიჟინერ დ’აკიტენ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc de Bourgogne / Eau-de-vie de marc de Bourgogne

მარკ დე ბურგონ/ ო-დე-ვი დე მარკ დებურგონ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc du Centre-Est / Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

მარკ დიუ სანტრ-ესტ/ ო-დე-ვი დემარკ ორიჟინერ დიუ სანტრ-ესტ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc de Franche-Comté /Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

მარკ დეფრანშ-კონტე-ო- დე-ვი მარკდე ფრანშ- კონტე

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc du Bugey / Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

მარკ დე ბიუჟეი/ ო-დე-ვი დე მარკ ორიჟინერ დე ბიუჟეი

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc de Savoie / Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

მარკ დე სავუა/ ო-დე-ვი დე მარკ ორიჟინერ დე სავუა

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc des Côteaux de la Loire / Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

მარკ დე კოტო დე ლა ლუარ/ო-დე-ვი დე მარკ ორიჟინერ დე კოტო და ლა ლუარ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc des Côtes-du-Rhône / Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

მარკ დე კოტ-დიუ-რონ/ ო-დე-ვი დემარკ დე კოტ დიუ რონ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc de Provence / Eau-de-vie de marc originaire de Provence

მარკ დე პროვანს/ ო-დე- ვი დე მარკორიჟინერ დე პროვანს

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc du Languedoc / Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

(მარკ დიულანგედოკ/ო- დე-ვი დე მარკ ორიჟინერ დიუ ლანგედოკ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc d'Alsace Gewürztraminer

მარკ დ’ალზას გევიურცტრამინერ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc de Lorraine

მარკ დელორენ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc d'Auvergne

მარკ დ’ოვერნ

Žganje iz grozdnih tropin

FR

Marc du Jura

მარკ დიუ ჟი ურა

Žganje iz grozdnih tropin

PT

Aguardente Bagaceira Bairrada

აგიარდენტებაგასეირა ბაირადა

Žganje iz grozdnih tropin

PT

Aguardente Bagaceira Alentejo

აგიარდენტებაგასეირა ალენტეჟუ

Žganje iz grozdnih tropin

PT

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

აგიარდენტებაგასეირა და რეჟიანოდოშ ვინოს ვერდეშ

Žganje iz grozdnih tropin

PT

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

აგიარდენტებაგასეირა და რაჟიანო დოშ ვონოს ვერდეშ დეალვარინო

Žganje iz grozdnih tropin

ES

Orujo de Galicia

ორუხო დე გალისია

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa

გრაპა

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa di Barolo

გრაპა დი ბაროლო

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa piemontese / Grappa del Piemonte

გრაპა პიემონტეზე/ გრაპა დელ პიემონტე

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa lombarda / Grappa di Lombardia

გრაპა ლომბარდა/ გრაპა დი ლომბარდია

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa trentina / Grappa del Trentino

გრაპა ტრენტინა/ გრაპა დელ ტრანტინო

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa friulana / Grappa del Friuli

გრაპა ფრიულანა/ გრაპა ელ Fრიული

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa veneta / Grappa del Veneto

გრაპა ვენეტა/გრაპა დელ ვენეტო

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Südtiroler Grappa / Grappa dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ გრაპა/ გრაპა დელ’ალტო ადიჯე

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa Siciliana / Grappa di Sicilia

გრაპა სიჩილიანა/გრაპა დი სიჩილია

Žganje iz grozdnih tropin

IT

Grappa di Marsala

გრაპა დი მარსალა

Žganje iz grozdnih tropin

EL

Τσικουδιά / Tsikoudia

ციკუდია / ციკუდია

Žganje iz grozdnih tropin

EL

Τσικουδιά Κρήτης / Tsikoudia of Crete

ციკუდია კრიტის / კრეტისციკუდია

Žganje iz grozdnih tropin

EL

Τσίπουρο / Tsipouro

ციპურო / ციპურო

Žganje iz grozdnih tropin

EL

Τσίπουρο Μακεδονίας/ Tsipouro of Macedonia

ციპურო მაკედონიას / მაკედონიასციპურო

Žganje iz grozdnih tropin

EL

Τσίπουρο Θεσσαλίας / Tsipouro of Thessaly

ციპურო თესალიას / თესალიას ციპურო

Žganje iz grozdnih tropin

EL

Τσίπουρο Τυρνάβου / Tsipouro of Tyrnavos

ციპურო ტირნავუ / ტირნავოს ციპურო

Žganje iz grozdnih tropin

LU

Eau-de-vie de marc de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დემარკ ნასიო- ნალ ლუქსამბურჟუაზ

Žganje iz grozdnih tropin

CY

Ζιβανία / Τζιβανία /Ζιβάνα / Zivania

ზიბანია / ძიბანია / ზიბანა / ზინანია

Žganje iz grozdnih tropin

HU

Törkölypálinka

თერკეიპალინკა

Žganje iz grozdnih tropin

DE

Schwarzwälder Kirschwasser

შვარცველდერ კირსვაშერ

Žganje iz sadja

DE

Schwarzwälder Mirabellenwasser

შვარცველდერ მირაბელენვასერ

Žganje iz sadja

DE

Schwarzwälder Williamsbirne

შვარცველდერ უილიამსბირნე

Žganje iz sadja

DE

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

შვარცველდერ ცვეჩგენვასერ

Žganje iz sadja

DE

Fränkisches Zwetschgenwasser

ფრენკიშეს ცვეჩგენვასერ

Žganje iz sadja

DE

Fränkisches Kirschwasser

ფრენკიშეს კირშვასერ

Žganje iz sadja

DE

Fränkischer Obstler

ფრენკიშერ ობსტლერ

Žganje iz sadja

FR

Mirabelle de Lorraine

მირაბელ დე ლორენ

Žganje iz sadja

FR

Kirsch d'Alsace

კირშ დ’ალზას

Žganje iz sadja

FR

Quetsch d'Alsace

კეტჩ დ’ალზას

Žganje iz sadja

FR

Framboise d'Alsace

ფრამბუაზ დ’ალზას

Žganje iz sadja

FR

Mirabelle d'Alsace

მირაბელ დ’ალზას

Žganje iz sadja

FR

Kirsch de Fougerolles

კირშ დე ფუჟეროლ

Žganje iz sadja

FR

Williams d'Orléans

უილიამს დ’ორლეან

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Williams / Williams dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ უილიამს/ უილიამს დელ’ალტო ადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Aprikot / Aprikot dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ აპრიკოტ/ აპრიკოტ დელ / ალტო ადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Marille / Marille dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ მარილე/ მარილე დელ’ალტო ადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Kirsch / Kirsch dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ კირშ/ კირშ დელ/ალტო ადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Zwetschgeler / Zwetschgeler dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ ცვეჩგელერ/ცვეჩგელერ დელ’ალტოადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Obstler / Obstler dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ ობსტლერ/ობსტლერ დელ’ალტოადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Gravensteiner / Gravensteiner dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ გრავენ- შტაინერ/გრავენშტაინერ დელ’ალტოადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Südtiroler Golden Delicious / Golden Delicious dell'Alto Adige

ზიუდტიროლერ გოლდენ დილიშეზ/ გოლდენ დი- ლიშეზ დელ’ალტო ადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Williams friulano / Williams del Friuli

უილიამს ფრიულანო/ უილიამს დელ ფრიული

Žganje iz sadja

IT

Sliwovitz del Veneto

სლიკოვიცდელ ვენეტო

Žganje iz sadja

IT

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

სლიკოვიცდელ ფრი- ული-ვენეცია ჟულია

Žganje iz sadja

IT

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

სლიკოვიც დელ ტრენტინო-ალტო ადიჯე

Žganje iz sadja

IT

Distillato di mele trentino / Distillato di mele del Trentino

დისტილატო დი მელე ტრენტინო/დისტილატო დი მელე დელ ტრენტინო

Žganje iz sadja

IT

Williams trentino / Williams del Trentino

უილიამს ტრენტინო/ უილიამს დელ ტრენტინო

Žganje iz sadja

IT

Sliwovitz trentino / Sliwovitz del Trentino

სლიკოვიც ტრენტინო/ სლიკოვიც დელ ტრენტინო

Žganje iz sadja

IT

Aprikot trentino / Aprikot del Trentino

აპრიკოტ ტრენტინო/ აპრიკოტ დელ ტრენტინო

Žganje iz sadja

PT

Medronho do Algarve

მედრონუ დუ Aლგარვე

Žganje iz sadja

PT

Medronho do Buçaco

მედრონუ დუ ბუსაკო

Žganje iz sadja

IT

Kirsch Friulano / Kirschwasser Friulano

კირშფრიულანო/ კირშვასერფრიულანო

Žganje iz sadja

IT

Kirsch Trentino / Kirschwasser Trentino

კირშ ტრენტინო/ კირშვასერტრენტინო

Žganje iz sadja

IT

Kirsch Veneto / Kirschwasser Veneto

კირშ ვენეტო/კირშვასერ ვენეტო

Žganje iz sadja

PT

Aguardente de pêra da Lousã

აგიარდენტედე პერა და ლოუზან

Žganje iz sadja

LU

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დეპომ დე მარკ ნასიონალ ლუქსემბურჟუაზ

Žganje iz sadja

LU

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დეპუარ დე მარკ ნასიონალ ლუქსემბურჟუაზ

Žganje iz sadja

LU

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დეკირშ დე მარკ ნასიონალ ლუქსემბურჟუაზ

Žganje iz sadja

LU

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დეკეტჩ დე მარკ ნასიონალ ლუქსემბურჟუაზ

Žganje iz sadja

LU

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დემირაბელ დე მარკ ნასიონალ ლუქსემბურჟუაზ

Žganje iz sadja

LU

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

ო-დე-ვი დეპრიუნელ დე მარკ ნასიონალ ლუქსემბურჟუაზ

Žganje iz sadja

AT

Wachauer Marillenbrand

ვახაუერ მარილენბრანდ

Žganje iz sadja

HU

Szatmári szilvapálinka

სატმარი სილვაპალინკა

Žganje iz sadja

HU

Kecskeméti barackpálinka

კეჩკემეტი ბარაკპალინკა

Žganje iz sadja

HU

Békési szilvapálinka

ბეკეში სილვაპალინკა

Žganje iz sadja

HU

Szabolcsi almapálinka

საბოლჩი ალმაპალინკა

Žganje iz sadja

HU

Gönci barackpálinka

გენსი ბარაკპალინკა

Žganje iz sadja

HU AT

(za žganja iz marelic, ki se proizvajajo samo v zveznih deželah Spodnja Avstrija, Gradiščanska, Štajerska in Dunaj)

Pálinka

პალინკა

Žganje iz sadja

SK

Bošácka Slivovica

ბოშაკა სლივოვიკა

Žganje iz sadja

SI

Brinjevec

ბრინჟევეკ

Žganje iz sadja

SI

Dolenjski sadjevec

დოლენჟსკი სადჟევეკ

Žganje iz sadja

BG

Троянска сливова ракия / Сливова ракия от Троян / Troyanska slivova rakya / Slivova rakya from Troyan

ტროიანსკა სლივოვა რაკია / სლივოვა რაკია ოტ ტროიან/ ტროიანსკა სლივოვა რაკია/ სლივოვა რაკია ტროიანიდან

Žganje iz sadja

BG

Силистренска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Силистра / Silistrenska kaysieva rakya / Kaysieva rakya from Silistra

სილისტრენსკა კაისიევა რაკია/ კაისიევა რაკია ოტ სილისტრა/ სილისტრენსკა კაისიევა რაკია/ კაისიევა რაკია სილისტრადან

Žganje iz sadja

BG

Тервелска кайсиева ракия / Кайсиева ракия от Тервел / Tervelska kaysieva rakya / Kaysieva rakya from Tervel

ტერველსკაკაისიევა რაკია / კაისიევა რაკია ოტ ტერველ/ ტერველსკა კაისიევა რაკია/ კაისიევა რაკია ტერველიდან

Žganje iz sadja

BG

Ловешка сливова ракия / Сливова ракия от Ловеч / Loveshka slivova rakya / Slivova rakya from Lovech

ლოვეშკა სლივოვა რაკია/ სლივოვა რაკია ოტ ლოვეჩ / ლოვეშკა სლივოვა რაკია /სლივოვა რაკია ლოვეჩიდან

Žganje iz sadja

RO

Pălincă

პელიკე

Žganje iz sadja

RO

Țuică Zetea de Medieșu Aurit

ტუიკე ზეტეა დე მედიეშუ აურიტ

Žganje iz sadja

RO

Țuică de Valea Milcovului

ტუიკე დე ვალეა მილკოვულუი

Žganje iz sadja

RO

Țuică de Buzău

ტუიკე დე ბუზეუ

Žganje iz sadja

RO

Țuică de Argeș

ტუიკე დე არგეშ

Žganje iz sadja

RO

Țuică de Zalău

ტუიკე დე ზალეუ

Žganje iz sadja

RO

Țuică Ardelenească de Bistrița

ტუიკე არდელენეასკე დე ბისტრიცა

Žganje iz sadja

RO

Horincă de Maramureș

ჰორინკე დე მარამურეშ

Žganje iz sadja

RO

Horincă de Cămârzana

ჰორინკე დე კემერზანა

Žganje iz sadja

RO

Horincă de Seini

ჰორინკე დე სეინი

Žganje iz sadja

RO

Horincă de Chioar

ჰორინკე დე კიოარ

Žganje iz sadja

RO

Horincă de Lăpuș

ჰორინკე დე ლეპუშ

Žganje iz sadja

RO

Turț de Oaș

ტურც დე ოაშ ტურჩ დე ოაშ

Žganje iz sadja

RO

Turț de Maramureș

ტურც დე მარამურეშ

Žganje iz sadja

FR

Calvados

კალვადოს

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Calvados Pays d'Auge

კალვადოს პეი დ’ოჟ

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Calvados Domfrontais

კალვადოს დომფრონტე

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

ო-დე-ვი დესიდრ დე ბრეტან

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

ო-დე-ვი დეპუარე დე ბრეტან

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Eau-de-vie de cidre de Normandie

ო-დ-ვი დე სიდრ დე ნორმანდი

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Eau-de-vie de poiré de Normandie

ო-დე-ვი დეპუარე დე ნორმანდი

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Eau-de-vie de cidre du Maine

ო-დე-ვი დესიდრ დიუ მენ

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

ES

Aguardiente de sidra de Asturias

აგვარდენტედე სიდრა დე ასტურიას

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

FR

Eau-de-vie de poiré du Maine

ო-დე-ვი დეპუარე დიუ მენ

Žganje iz jabolčnika in hruškovca

SE

Svensk Vodka / Swedish Vodka

სვენშ ვოდკა / სვედიშ ვოდკა ან შვედური ვოდკა

Vodka

FI

Suomalainen Vodka / Finsk Vodka / Vodka of Finland

სუომალეაინენ ვოდკა / ფინსკ ვოდკა / ვოდკა ოფ ფინლენდ ან ფინური ვოდკა

Vodka

PL

Polska Wódka / Polish Vodka

პოლსკა ვოდკა / პოლონურივოდკა ან ფოლიშ ვოდკა

Vodka

SK

Laugarício vodka

ლაუგარიციო ვოდკა

Vodka

LT

Originali lietuviška degtinė / Original Lithuanian vodka

ორიჯინალი ლიეტუვიშკა დეგტინე/ორიჯინალ ლითუანიანვოდკა

Vodka

PL

Herbal vodka from the North Podlasie Lowland aromatised with an extract of bison grass / Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej

მცენარეული არაყი ჩრდილოეთპოდლეზიეს დბლობიდან, არომატი- ზებული ბიზონის ბალახის ექსტრაქტით / ზიოლოვა ზ ნიზინი პოლნოცნოპოლასკიეჟ

Vodka

LV

Latvijas Dzidrais

ლატვიჟას სიდრეს

Vodka

LV

Rīgas Degvīns

რიგას დეგვინს

Vodka

EE

Estonian vodka

ესტონიან ვოდკა

Vodka

DE

Schwarzwälder Himbeergeist

შვარცველდერ ჰიმბერგაისტ

Geist

DE

Bayerischer Gebirgsenzian

ბაიერიშერ გებირგსენციან

Encijan

IT

Südtiroler Enzian / Genziana ell'Alto Adige

ზიუდტიროლე ოლერ ენციან/ჯენციანა დელ’ლტო ადიჯე

Encijan

IT

Genziana trentina / Genziana del Trentino

ჯენციანა ტრენტინა/ჯენციანა დელ ტრენტინო

Encijan

BE NL FR DE

Belgija, Nizozemska, Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62)), Nemčija (nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija in Spodnja Saška)

Genièvre / Jenever / Genever

ჟენიევრ/ჟენევე/ჟენევე

Žgane pijače z aromo brinja

BE NL FR

Belgija, Nizozemska, Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62))

Genièvre de grains, Graanjenever, Graangenever

ჟენიევრ დე გრენ, გრაანჟენევე/გრაანჟენევე

Žgane pijače z aromo brinja

BE NL

Belgija, Nizozemska

Jonge jenever, jonge genever

ჟონჯე ჟენევე, ჟონჯე ჟენევე

Žgane pijače z aromo brinja

BE NL

Belgija, Nizozemska

Oude jenever, oude genever

უდე ჟენევე,უდე ჯენევე

Žgane pijače z aromo brinja

BE

Belgija (Hasselt, Zonhoven,Diepenbeek)

Hasseltse jenever / Hasselt

ჰასელტსე ჟენევე / ჰასელტ

Žgane pijače z aromo brinja

BE

Belgija (Balegem)

Balegemse jenever

ბალეჯემსეჟენევე

Žgane pijače z aromo brinja

BE

Belgija (Oost-Vlaanderen)

O' de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever

ო’დე ფლანდერ-ოსტ- ვლამსე გრანჟენევე

Žgane pijače z aromo brinja

BE

Belgija (Région wallonne)

Peket-Pékêt / Peket-Pékêt de Wallonie

პეკეტ- პეკეტ / პეკეტ- პეკეტ დე ვალონი

Žgane pijače z aromo brinja

FR

Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62))

Genièvre Flandres Artois

ჟენიევრ ფლანდრ არტუა

Žgane pijače z aromo brinja

DE

Ostfriesischer Korngenever

ოსტფრიზიშერ კორნგენევერ

Žgane pijače z aromo brinja

DE

Steinhäger

შტაინჰეგერ

Žgane pijače z aromo brinja

UK

Plymouth Gin

ფლაიმაუთჯინ

Žgane pijače z aromo brinja

ES

Gin de Mahón

ხინ დე მაონ

Žgane pijače z aromo brinja

LT

Vilniaus džinas / Vilnius Gin

ვილნიაუს ჯინას / ვილნიუს ჯინ

Žgane pijače z aromo brinja

SK

Spišská borovička

სპიშსკა ბოროვიჩკა

Žgane pijače z aromo brinja

SK

Slovenská borovička Juniperus

სლოვენსკაბოროვიჩკა ჟუნიპერუს

Žgane pijače z aromo brinja

SK

Slovenská borovička

სლოვენსკაბოროვიჩკა

Žgane pijače z aromo brinja

SK

Inovecká borovička

ინოვეცკა ბოროვიჩკა

Žgane pijače z aromo brinja

SK

Liptovská borovička

ლიპტოვსკა ბოროვიჩკა

Žgane pijače z aromo brinja

DK

Dansk Akvavit / Dansk Aquavit

დანსკ აკვავიტ / დანსკ აკვავიტ

Akvavit – aquavit

SE

Svensk Aquavit / Svensk Akvavit / Swedish Aquavit

სვენშ აკვავიტ/ სვენშ აკვავიტ/სვედიშ აკვავიტ

Akvavit – aquavit

ES

Anís español

ანის ესპანიოლ

Žgane pijače z aromo janeža

ES

Anís Paloma Monforte del Cid

ანის პალომა მონფორტე დელ სიდ

Žgane pijače z aromo janeža

ES

Hierbas de Mallorca

ერბას დე მალიორკა

Žgane pijače z aromo janeža

ES

Hierbas Ibicencas

იერბას იბისენკას

Žgane pijače z aromo janeža

PT

Évora anisada

ევორა ანისადა

Žgane pijače z aromo janeža

ES

Cazalla

კასალია

Žgane pijače z aromo janeža

ES

Chinchón

ჩინჩონ

Žgane pijače z aromo janeža

ES

Ojén

ოხენ

Žgane pijače z aromo janeža

ES

Rute

ღუტე

Žgane pijače z aromo janeža

SI

Janeževec

ჟანეჟევეც

Žgane pijače z aromo janeža

EL CY

Ouzo / Oύζο

უსო / უსო

Destiliran anis

EL

Ούζο Μυτιλήνης / Ouzo of Mitilene

უსო მიტილინის / მიტილინის უსო

Destiliran anis

EL

Ούζο Πλωμαρίου / Ouzo of Plomari

უსო პლომარიუ / პლომარის უსო

Destiliran anis

EL

Ούζο Καλαμάτας / Ouzo of Kalamata

უსო კალამატას / კალამატასუსო

Destiliran anis

EL

Ούζο Θράκης / Ouzo of Thrace

უსო ტრაკის / ტრაკიას უსო

Destiliran anis

EL

Ούζο Μακεδονίας / Ouzo of Macedonia

უსო მაკედონიას / მაკედონიასუსო

Destiliran anis

SK

Demänovka bylinná horká

დემენოვკა ბილინა ჰორკა

Žgane pijače grenkega okusa – bitter

DE

Rheinberger Kräuter

რაინბერგერ კროიტერ

Žgane pijače grenkega okusa – bitter

LT

Trejos devynerios

ტრეჟოს დევინერიოს

Žgane pijače grenkega okusa – bitter

SI

Slovenska travarica

სლოვენსკატრავარიცა

Žgane pijače grenkega okusa – bitter

DE

Berliner Kümmel

ბერლინერ კიუმელ

Liker

DE

Hamburger Kümmel

ჰამბურგერკიუმელ

Liker

DE

Münchener Kümmel

მიუნხენერ კიუმელ

Liker

DE

Chiemseer Klosterlikör

ქიმზერ კლოსტერლიკერ

Liker

DE

Bayerischer Kräuterlikör

ბაიერიშერ კროიტერლიკერ

Liker

IE

Irish Cream

აირიშ კრიმ

Liker

ES

Palo de Mallorca

პალო დე მალიორკა

Liker

PT

Ginjinha portuguesa

ჟინჟინა პორტუგესა

Liker

PT

Licor de Singeverga

ლიკორ დესინჟენერგა

Liker

IT

Liquore di limone di Sorrento

ლიკვორე დი ლიმონედი სორენტო

Liker

IT

Liquore di limone della Costa d'Amalfi

ლიკვორე დი ლიმონე დელა კოსტა დ’ამალფი

Liker

IT

Genepì del Piemonte

ჯენეპიდელ პიემონტე

Liker

IT

Genepì della Valle d'Aosta

ჯენეპიდელა ვალე დ’აოსტა

Liker

DE

Benediktbeurer Klosterlikör

ბენდიქტბოირერ კლოსტერლიკერ

Liker

DE

Ettaler Klosterlikör

ეტალერ კლოსტერლიკერ

Liker

FR

Ratafia de Champagne

რატაფია დე შამპან

Liker

ES

Ratafía catalana

რატაფია კატალანა

Liker

PT

Anis português

ანის პორტუგეს

Liker

FI

Suomalainen Marjalikööri / Suomalainen Hedelmälikööri / Finsk Bärlikör / Finsk Fruktlikör / Finnish berry liqueur / Finnish fruit liqueur

სუომალენენ მარჟა- ლიკეერი / სუომალენენ ჰედელმელიკეერი / ფინსკ ბერლიკეერ/ ფინსკ ფრუკტლიკეერ /ფინიშ ბერი ლიკერ /ფინიშ ფრუთლიკუერ

Liker

AT

Grossglockner Alpenbitter

გროსგლოკნერ ალპენბიტერ

Liker

AT

Mariazeller Magenlikör

მარიაცელერ მაგერლიკერ

Liker

AT

Mariazeller Jagasaftl

მარიაცელერ იაგაზაფტლ

Liker

AT

Puchheimer Bitter

პუხჰაიმერ ბიტერ

Liker

AT

Steinfelder Magenbitter

შტაინფელდერ მაგენბიტერ

Liker

AT

Wachauer Marillenlikör

ვახაუერ მარილენლიკერ

Liker

AT

Jägertee / Jagertee / Jagatee

იეგერტეე/ იაგერტეე/იაგატეე

Liker

DE

Hüttentee

იუტენტეე

Liker

LV

Allažu Ķimelis

ალაჟუ კიმელის

Liker

LT

Čepkelių

ჩეპკელიუ

Liker

SK

Demänovka Bylinný Likér

დემენოვკა ბილინი ლიკერ

Liker

PL

Polish Cherry

ფოლიშ ჩერი

Liker

CZ

Karlovarská Hořká

კარლოვარსკა ჰორჟკა

Liker

SI

Pelinkovec

პელინკოვეც

Liker

DE

Blutwurz

ბლუტვურც

Liker

ES

Cantueso Alicantino

კანტუესო ალიკანტინიო

Liker

ES

Licor café de Galicia

ლიკორ კაფე დე გალისია

Liker

ES

Licor de hierbas de Galicia

ლოკორ დეიერბას დე გალისია

Liker

FR IT

Génépi des Alpes / Genepì degli Alpi

ჟენეპიდეზ ალპ/ ჯენეპი დელი ალპი

Liker

EL

Μαστίχα Χίου / Masticha of Chios

მაციხა ხიუ/ კიოს მაციკა

Liker

EL

Κίτρο Νάξου / Kitro of Naxos

კიტრო ნაქსუ /ნაქსოს კიტრო

Liker

EL

Κουμκουάτ Κέρκυρας / Koum Kouat of Corfu

კუმკუატ კერკირას / კორფუს კუმ კუატ

Liker

EL

Τεντούρα / Tentoura

ტენდურა /ტენტურა

Liker

PT

Poncha da Madeira

პონკა და მადეირა

Liker

FR

Cassis de Bourgogne

კასის დე ბურგონ

Crème de cassis

FR

Cassis de Dijon

კასის დე დიჟონ

Crème de cassis

FR

Cassis de Saintonge

კასის სენტონჟ

Crème de cassis

FR

Cassis du Dauphiné

კასის დიუ დოფინე

Crème de cassis

LU

Cassis de Beaufort

კასის დე ბოფორ

Crème de cassis

IT

Nocino di Modena

ნოჩინო დი მოდენა

Nocino

SI

Orehovec

ორეჰოვეც

Nocino

FR

Pommeau de Bretagne

პომო დე ბრეტან

Druge žgane pijače

FR

Pommeau du Maine

პომო დიუ მენ

Druge žgane pijače

FR

Pommeau de Normandie

პომო დენორმანდი)

Druge žgane pijače

SE

Svensk Punsch / Swedish Punch

სვენშ პუნს/ სვედიშ ფანრ

Druge žgane pijače

ES

Pacharán Navarro

პაჩარან ნავარო

Druge žgane pijače

ES

Pacharán

პაჩარან

Druge žgane pijače

AT

Inländerrum

ინლენდერუმ

Druge žgane pijače

DE

Bärwurz

ბერვურც

Druge žgane pijače

ES

Aguardiente de hierbas de Galicia

აგვარდიენტე დე იერბას დე გალისია

Druge žgane pijače

ES

Aperitivo Café de Alcoy

აპერიტივო კაფე დე ალკოი

Druge žgane pijače

ES

Herbero de la Sierra de Mariola

ერბერო დე ლა სიერა დე მარიოლა

Druge žgane pijače

DE

Königsberger Bärenfang

კენიგსბერგერ ბერენფანგ

Druge žgane pijače

DE

Ostpreußischer Bärenfang

ოსტპროისიშერ ბერენფანგ

Druge žgane pijače

ES

Ronmiel

რონმიელ

Druge žgane pijače

ES

Ronmiel de Canarias

რონმიელ დეკანარიას

Druge žgane pijače

BE NL FR DE

Belgija, Nizozemska, Francija (severni departmaji (59) in Pas-de-Calais (62)), Nemčija (nemški zvezni deželi Severno Porenje-Vestfalija in Spodnja Saška)

Genièvre aux fruits / Vruchtenjenever /

Jenever met vruchten / Fruchtgenever

ჟენიევრო ფრუი/

ფრუხტენჟენევერ/ჟენევერ მეტ ფრუხტენ/ ფრუხტჯენევერ

Druge žgane pijače

SI

Domači rum

დომაჩი რუმ

Druge žgane pijače

IE

Irish Poteen / Irish Póitín

აირიშ პოტინ / აირიშ პოიტინ

Druge žgane pijače

LT

Trauktinė

ტრაუკტინე

Druge žgane pijače

LT

Trauktinė Palanga

ტრაუკტინე პალანგა

Druge žgane pijače

LT

Trauktinė Dainava

ტრაუკტინე დაინავას

Druge žgane pijače

Žgane pijače Gruzije, ki se zaščitijo v Evropski uniji

[...]

DEL C

Aromatizirana vina Evropske unije, ki se zaščitijo v Gruziji

| Država članica Evropske unije | Ime, ki se zaščiti | Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi |
| --- | --- | --- |
| DE | Nürnberger Glühwein | იურნბერგერ გლიუჰვაინ |
| DE | Thüringer Glühwein | თიურინგერ გლიუჰვაინ |
| FR | Vermouth de Chambéry | ვერმუტ დე შამბერი |
| IT | Vermouth di Torino | ვერმუტ დი ტორინო |

Država članica Evropske unije

Ime, ki se zaščiti

Prečrkovan zapis v gruzijski pisavi

DE

Nürnberger Glühwein

იურნბერგერ გლიუჰვაინ

DE

Thüringer Glühwein

თიურინგერ გლიუჰვაინ

FR

Vermouth de Chambéry

ვერმუტ დე შამბერი

IT

Vermouth di Torino

ვერმუტ დი ტორინო

Aromatizirana vina Gruzije, ki se zaščitijo v Evropski uniji

[...]

---

(1)  Geografska označba Irish Whiskey / Uisce Beatha Eireannach / Irish Whisky zajema whisky/whiskey, proizveden na Irskem in Severnem Irskem.

---

PRILOGA XVIII

MEHANIZEM ZGODNJEGA OPOZARJANJA

| 1. | Unija in Gruzija vzpostavljata „mehanizem zgodnjega opozarjanja“, katerega namen je sprejemati praktične ukrepe s ciljem preprečevanja in hitrega odzivanja na izredne razmere ali na nevarnost izrednih razmer. Predvideva zgodnje ocenjevanje možnih tveganj ter težave, povezane s ponudbo in povpraševanjem po zemeljskem plinu, nafti ali električni energiji, ter preprečevanje in hiter odziv v primeru izrednih razmer ali nevarnosti izrednih razmer. |
| --- | --- |

1.

Unija in Gruzija vzpostavljata „mehanizem zgodnjega opozarjanja“, katerega namen je sprejemati praktične ukrepe s ciljem preprečevanja in hitrega odzivanja na izredne razmere ali na nevarnost izrednih razmer. Predvideva zgodnje ocenjevanje možnih tveganj ter težave, povezane s ponudbo in povpraševanjem po zemeljskem plinu, nafti ali električni energiji, ter preprečevanje in hiter odziv v primeru izrednih razmer ali nevarnosti izrednih razmer.

| 2. | V tej prilogi so izredne razmere tiste razmere, ki povzročajo znatne motnje ali fizično prekinitev dobave nosilcev energije med Gruzijo in Unijo. |
| --- | --- |

2.

V tej prilogi so izredne razmere tiste razmere, ki povzročajo znatne motnje ali fizično prekinitev dobave nosilcev energije med Gruzijo in Unijo.

| 3. | V tej prilogi sta koordinatorja zadevni minister v gruzijski vladi in član Evropske komisije, pristojen za energijo. |
| --- | --- |

3.

V tej prilogi sta koordinatorja zadevni minister v gruzijski vladi in član Evropske komisije, pristojen za energijo.

| 4. | Redno ocenjevanje možnih tveganj in težav, povezanih s ponudbo in povpraševanjem po energetskih materialih in izdelkih, morata skupaj izvajati obe pogodbenici tega sporazuma in o tem redno poročati koordinatorjema. |
| --- | --- |

4.

Redno ocenjevanje možnih tveganj in težav, povezanih s ponudbo in povpraševanjem po energetskih materialih in izdelkih, morata skupaj izvajati obe pogodbenici tega sporazuma in o tem redno poročati koordinatorjema.

| 5. | Če ena od pogodbenic tega sporazuma izve za izredne razmere ali razmere, ki bi po njenem mnenju lahko povzročile izredne razmere, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. |
| --- | --- |

5.

Če ena od pogodbenic tega sporazuma izve za izredne razmere ali razmere, ki bi po njenem mnenju lahko povzročile izredne razmere, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico.

| 6. | V okoliščinah iz odstavka 5 koordinatorja obvestita drug drugega v najkrajšem možnem času, ali je treba sprožiti mehanizem zgodnjega opozarjanja. V uradnem obvestilu se med drugim navede imenovane osebe, ki jih koordinatorja pooblastita za ohranjanje stalnih stikov med seboj. |
| --- | --- |

6.

V okoliščinah iz odstavka 5 koordinatorja obvestita drug drugega v najkrajšem možnem času, ali je treba sprožiti mehanizem zgodnjega opozarjanja. V uradnem obvestilu se med drugim navede imenovane osebe, ki jih koordinatorja pooblastita za ohranjanje stalnih stikov med seboj.

| 7. | Po prejemu uradnega obvestila v skladu z odstavkom 6 vsaka pogodbenica drugi pogodbenici predloži svojo oceno. Ta ocena vključuje oceno časovnega okvira, v katerem bi bilo mogoče odpraviti nevarnost izrednih razmer ali izredne razmere. Pogodbenici se nemudoma odzoveta na oceno, ki jo predloži druga pogodbenica, in jo dopolnita z razpoložljivimi dodatnimi informacijami. |
| --- | --- |

7.

Po prejemu uradnega obvestila v skladu z odstavkom 6 vsaka pogodbenica drugi pogodbenici predloži svojo oceno. Ta ocena vključuje oceno časovnega okvira, v katerem bi bilo mogoče odpraviti nevarnost izrednih razmer ali izredne razmere. Pogodbenici se nemudoma odzoveta na oceno, ki jo predloži druga pogodbenica, in jo dopolnita z razpoložljivimi dodatnimi informacijami.

| 8. | Če ena pogodbenica ne more ustrezno oceniti ali sprejeti ocene razmer druge pogodbenice ali predvidenega časovnega okvira, v katerem bi bilo mogoče odpraviti nevarnost izrednih razmer ali izredne razmere, lahko koordinator, ki vodi korespondenco, zahteva posvetovanja, ki se začnejo izvajati v časovnem obdobju največ 3 dni od trenutka, ko je bilo poslano uradno obvestilo iz odstavka 6. Taka posvetovanja se opravijo v okviru strokovne skupine, ki jo sestavljajo predstavniki, ki sta jih pooblastila koordinatorja. Namen posvetovanj je pripraviti:






  (a) | skupno oceno razmer in možnega nadaljnjega razvoja dogodkov, |
| --- | --- | --- |

8.

Če ena pogodbenica ne more ustrezno oceniti ali sprejeti ocene razmer druge pogodbenice ali predvidenega časovnega okvira, v katerem bi bilo mogoče odpraviti nevarnost izrednih razmer ali izredne razmere, lahko koordinator, ki vodi korespondenco, zahteva posvetovanja, ki se začnejo izvajati v časovnem obdobju največ 3 dni od trenutka, ko je bilo poslano uradno obvestilo iz odstavka 6. Taka posvetovanja se opravijo v okviru strokovne skupine, ki jo sestavljajo predstavniki, ki sta jih pooblastila koordinatorja. Namen posvetovanj je pripraviti:

(a)

skupno oceno razmer in možnega nadaljnjega razvoja dogodkov,

| (b) | priporočila za odpravo nevarnosti izrednih razmer ali za odpravo izrednih razmer in |
| --- | --- |

(b)

priporočila za odpravo nevarnosti izrednih razmer ali za odpravo izrednih razmer in

| (c) | priporočila o skupnem akcijskem načrtu pogodbenic v zvezi z ukrepi iz točk (a) in (b) odstavka 8 te priloge, da se zmanjša učinek izrednih razmer in, če je mogoče, da se odpravijo izredne razmere, vključno z možnostjo vzpostavitve posebne skupine za spremljanje. |
| --- | --- |

(c)

priporočila o skupnem akcijskem načrtu pogodbenic v zvezi z ukrepi iz točk (a) in (b) odstavka 8 te priloge, da se zmanjša učinek izrednih razmer in, če je mogoče, da se odpravijo izredne razmere, vključno z možnostjo vzpostavitve posebne skupine za spremljanje.

| 9. | Posvetovanja, skupne ocene in predlagana priporočila temeljijo na načelih preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti. |
| --- | --- |

9.

Posvetovanja, skupne ocene in predlagana priporočila temeljijo na načelih preglednosti, nediskriminacije in sorazmernosti.

| 10. | Koordinatorja si bosta v okviru svojih pristojnosti prizadevala za odpravljanje nevarnosti izrednih razmer ali za odpravo izrednih razmer, pri čemer bosta upoštevala priporočila, pripravljena na podlagi posvetovanj. |
| --- | --- |

10.

Koordinatorja si bosta v okviru svojih pristojnosti prizadevala za odpravljanje nevarnosti izrednih razmer ali za odpravo izrednih razmer, pri čemer bosta upoštevala priporočila, pripravljena na podlagi posvetovanj.

| 11. | Strokovna skupina iz odstavka 8 poroča koordinatorjema o svojih dejavnostih takoj po začetku izvajanja kakršnega koli sprejetega akcijskega načrta. |
| --- | --- |

11.

Strokovna skupina iz odstavka 8 poroča koordinatorjema o svojih dejavnostih takoj po začetku izvajanja kakršnega koli sprejetega akcijskega načrta.

| 12. | Če pride do izrednih razmer, lahko koordinatorja vzpostavita posebno skupino za spremljanje, njena naloga pa je, da preverja trenutne okoliščine in nadaljnji razvoj dogodkov ter jih objektivno evidentira. Skupina je lahko sestavljena iz:






  (a) | predstavnikov pogodbenic; |
| --- | --- | --- |

12.

Če pride do izrednih razmer, lahko koordinatorja vzpostavita posebno skupino za spremljanje, njena naloga pa je, da preverja trenutne okoliščine in nadaljnji razvoj dogodkov ter jih objektivno evidentira. Skupina je lahko sestavljena iz:

(a)

predstavnikov pogodbenic;

| (b) | zastopnikov energetskih družb pogodbenic; |
| --- | --- |

(b)

zastopnikov energetskih družb pogodbenic;

| (c) | zastopnikov mednarodnih energetskih organizacij, ki jih predlagata in vzajemno potrdita pogodbenici in |
| --- | --- |

(c)

zastopnikov mednarodnih energetskih organizacij, ki jih predlagata in vzajemno potrdita pogodbenici in

| (d) | neodvisnih strokovnjakov, ki jih predlagata in vzajemno potrdita pogodbenici. |
| --- | --- |

(d)

neodvisnih strokovnjakov, ki jih predlagata in vzajemno potrdita pogodbenici.

| 13. | Posebna skupina za spremljanje začne svoje delo nemudoma in po potrebi deluje, dokler se izredne razmere ne odpravijo. Odločitev o prenehanju dela posebne skupine za spremljanje se sprejme skupaj s koordinatorjema. |
| --- | --- |

13.

Posebna skupina za spremljanje začne svoje delo nemudoma in po potrebi deluje, dokler se izredne razmere ne odpravijo. Odločitev o prenehanju dela posebne skupine za spremljanje se sprejme skupaj s koordinatorjema.

| 14. | Od trenutka, ko ena pogodbenica obvesti drugo o okoliščinah iz odstavka 5 in do zaključka postopkov iz te priloge ter do preprečitve ali odprave nevarnosti izrednih razmer ali odprave izrednih razmer, si bo vsaka od pogodbenic po svojih najboljših močeh v okviru svojih pristojnosti prizadevala za čim večje zmanjšanje negativnih posledic za drugo pogodbenico. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da dosežeta takojšnjo rešitev v duhu preglednosti. Pogodbenici se bosta vzdržali vseh ukrepov, ki niso povezani s trenutnimi izrednimi razmerami, ki bi lahko ustvarile ali poglobile negativne posledice za dobavo zemeljskega plina, nafte ali električne energije med Gruzijo in Evropsko unijo. |
| --- | --- |

14.

Od trenutka, ko ena pogodbenica obvesti drugo o okoliščinah iz odstavka 5 in do zaključka postopkov iz te priloge ter do preprečitve ali odprave nevarnosti izrednih razmer ali odprave izrednih razmer, si bo vsaka od pogodbenic po svojih najboljših močeh v okviru svojih pristojnosti prizadevala za čim večje zmanjšanje negativnih posledic za drugo pogodbenico. Pogodbenici sodelujeta z namenom, da dosežeta takojšnjo rešitev v duhu preglednosti. Pogodbenici se bosta vzdržali vseh ukrepov, ki niso povezani s trenutnimi izrednimi razmerami, ki bi lahko ustvarile ali poglobile negativne posledice za dobavo zemeljskega plina, nafte ali električne energije med Gruzijo in Evropsko unijo.

| 15. | Vsaka pogodbenica neodvisno nosi stroške, povezane z ukrepi v okviru te priloge. |
| --- | --- |

15.

Vsaka pogodbenica neodvisno nosi stroške, povezane z ukrepi v okviru te priloge.

| 16. | Pogodbenici ohranita zaupnost vseh medsebojno izmenjanih informacij, ki so označene kot zaupne. Pogodbenici sprejmeta kakršne koli potrebne ukrepe za zaščito zaupnih informacij na podlagi ustreznih pravnih in normativnih aktov Gruzije ali Unije ter v skladu z veljavnimi mednarodnimi sporazumi in konvencijami. |
| --- | --- |

16.

Pogodbenici ohranita zaupnost vseh medsebojno izmenjanih informacij, ki so označene kot zaupne. Pogodbenici sprejmeta kakršne koli potrebne ukrepe za zaščito zaupnih informacij na podlagi ustreznih pravnih in normativnih aktov Gruzije ali Unije ter v skladu z veljavnimi mednarodnimi sporazumi in konvencijami.

| 17. | Pogodbenici lahko sporazumno povabita predstavnike tretjih oseb, da sodelujejo pri posvetovanjih ali spremljanju iz odstavkov 8 in 12. |
| --- | --- |

17.

Pogodbenici lahko sporazumno povabita predstavnike tretjih oseb, da sodelujejo pri posvetovanjih ali spremljanju iz odstavkov 8 in 12.

| 18. | Pogodbenici se lahko dogovorita, da se določbe te priloge prilagodijo z namenom vzpostavitve mehanizma za zgodnje opozarjanje med njima in tretjimi osebami. |
| --- | --- |

18.

Pogodbenici se lahko dogovorita, da se določbe te priloge prilagodijo z namenom vzpostavitve mehanizma za zgodnje opozarjanje med njima in tretjimi osebami.

| 19. | Kršitev določb iz te priloge ne more biti podlaga za postopke reševanja sporov iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma ali katerega koli sporazuma, ki se uporablja za spore med pogodbenicama. Poleg tega se pogodbenici v takih postopkih reševanja sporov ne opirata na ali ne predložita dokazil, kot so:






  (a) | stališča ali predlogi druge pogodbenice v času postopka iz te priloge ali |
| --- | --- | --- |

19.

Kršitev določb iz te priloge ne more biti podlaga za postopke reševanja sporov iz naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma ali katerega koli sporazuma, ki se uporablja za spore med pogodbenicama. Poleg tega se pogodbenici v takih postopkih reševanja sporov ne opirata na ali ne predložita dokazil, kot so:

(a)

stališča ali predlogi druge pogodbenice v času postopka iz te priloge ali

| (b) | dejstvo, da je druga pogodbenica izrazila pripravljenost sprejeti rešitev za izredne razmere, za katere se uporablja ta mehanizem. |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je druga pogodbenica izrazila pripravljenost sprejeti rešitev za izredne razmere, za katere se uporablja ta mehanizem.

---

PRILOGA XIX

MEHANIZEM MEDIACIJE

Člen 1

Cilj

Cilj te priloge je omogočiti iskanje sporazumnih rešitev z uporabo celovitega in hitrega postopka s pomočjo mediatorja.

ODDELEK 1

POSTOPEK V OKVIRU MEHANIZMA MEDIACIJE

Člen 2

Zahteva za informacije

1.   Pred začetkom postopka mediacije lahko vsaka od pogodbenic kadar koli predloži pisno zahtevo za informacije glede ukrepa, ki negativno vpliva na njene trgovinske interese. Pogodbenica, ki prejme tako zahtevo, v 20 dneh predloži odgovor v pisni obliki s pripombami na informacije iz zahteve.

2.   Če zaprošena pogodbenica meni, da odgovor v 20 dneh ni izvedljiv, drugo pogodbenico obvesti o razlogih za odlog in oceni najkrajšega možnega roka, v katerem bo lahko predložila odgovor.

Člen 3

Začetek postopka

1.   Vsaka od pogodbenic lahko kadar koli zahteva, da pogodbenici začneta postopek mediacije. Taka zahteva se v pisni obliki naslovi na drugo pogodbenico. Zahteva je dovolj podrobna, da jasno predstavlja pomisleke pogodbenice prosilke, in navaja:

| (a) | zadevne sporne ukrepe; |
| --- | --- |

(a)

zadevne sporne ukrepe;

| (b) | domnevne negativne vplive, ki jih po mnenju pogodbenice prosilke ukrep ima ali bo imel na njene trgovinske interese in |
| --- | --- |

(b)

domnevne negativne vplive, ki jih po mnenju pogodbenice prosilke ukrep ima ali bo imel na njene trgovinske interese in

| (c) | razlago, kakšna je po mnenju pogodbenice prosilke povezava med temi vplivi in ukrepom. |
| --- | --- |

(c)

razlago, kakšna je po mnenju pogodbenice prosilke povezava med temi vplivi in ukrepom.

2.   Postopek mediacije se lahko začne le na podlagi medsebojnega dogovora. Pogodbenica, na katero je naslovljena zahteva v skladu z odstavkom 1, z razumevanjem prouči zahtevo ter jo sprejme ali zavrne v pisni obliki v 10 dneh od njenega prejema.

Člen 4

Izbira mediatorja

1.   Ob začetku postopka mediacije si pogodbenici prizadevata, da se najpozneje v 15 dneh po prejemu odgovora na zahtevo iz člena 3 te priloge sporazumeta o mediatorju.

2.   Če pogodbenici v roku iz odstavka 1 ne moreta doseči dogovora o mediatorju, lahko katera koli od njiju zahteva, da predsednik ali podpredsedniki Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, ali njihovi pooblaščenci z žrebom izberejo mediatorja s seznama, sestavljenega v skladu s členom 268 tega sporazuma. Predstavniki obeh pogodbenic so dovolj zgodaj povabljeni, da se udeležijo žreba. V vsakem primeru se žreb opravi s prisotno pogodbenico oziroma pogodbenicama.

3.   Predsednik ali podpredsedniki Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi ali njihovi pooblaščenci izberejo mediatorja v petih delovnih dneh od zahtevka katere koli od pogodbenic v skladu z odstavkom 2 tega člena.

4.   Če v času prošnje iz člena 3 te priloge seznam iz člena 268 tega sporazuma še ni sestavljen, se mediator izžreba izmed posameznikov, ki jih je formalno predlagala ena pogodbenica ali ki sta jih formalno predlagali obe pogodbenici.

5.   Mediator ni državljan nobene od pogodbenic, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.

6.   Mediator nepristransko in pregledno pomaga pogodbenicama, da razjasnita ukrep in njegov morebitni vpliv na trgovino ter dosežeta sporazumno rešitev. Kodeks ravnanja za arbitre in mediatorje iz Priloge XXI k temu sporazumu se smiselno uporablja za mediatorje. Pravila 3 do 7 (obvestila) in 41 do 45 (prevod in razlaga) poslovnika iz Priloge XX k temu sporazumu se tudi smiselno uporabljajo.

Člen 5

Pravila postopka mediacije

1.   V desetih dneh od imenovanja mediatorja pogodbenica, ki je začela postopek mediacije, pisno predstavi podroben opis problema mediatorju in drugi pogodbenici, zlasti posledice spornega ukrepa in njegov vpliv na trgovino. V 20 dneh po predložitvi tega opisa lahko druga pogodbenica predloži pisne pripombe na opis problema. Katera koli od pogodbenic lahko v svoj opis ali pripombe vključi katere koli informacije, ki se ji zdijo relevantne.

2.   Mediator lahko določi najprimernejši način za razjasnitev zadevnega ukrepa in njegovega morebitnega vpliva na trgovino. Zlasti lahko mediator organizira srečanja med pogodbenicama, se z njima skupaj ali posamezno posvetuje, za pomoč ali nasvet zaprosi ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani ter zagotovi kakršno koli dodatno podporo, ki jo zahtevata pogodbenici. Vendar se mediator pred naslovitvijo prošnje za pomoč ali nasvet na ustrezne strokovnjake in zainteresirane strani posvetuje s pogodbenicama.

3.   Mediator lahko daje nasvete ali predlaga rešitev glede pomislekov pogodbenic, ki lahko ponujeno rešitev sprejmeta ali zavrneta ali pa se dogovorita o drugačni rešitvi. Vendar mediator ne daje nasvetov ali pripomb glede skladnosti spornega ukrepa s tem sporazumom.

4.   Postopek se izvaja na ozemlju pogodbenice, na katero je bil zahtevek naslovljen, ali na podlagi sporazumnega dogovora na kateri koli drugi lokaciji ali na kateri koli drug način.

5.   Pogodbenici si prizadevata doseči sporazumno rešitev v 60 dneh od imenovanja mediatorja. Do sprejetja dokončnega dogovora lahko pogodbenici proučita morebitne vmesne rešitve, zlasti če se ukrep nanaša na pokvarljivo blago.

6.   Rešitev se lahko sprejme s sklepom Pridružitvenega odbora v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma. Katera koli od pogodbenic lahko postavi pogoj, da se taka rešitev sprejme na podlagi dokončanja potrebnih notranjih postopkov. Sporazumne rešitve se javno objavijo. Iz različice, ki se razkrije javnosti, je treba odstraniti katere koli informacije, ki jih je ena od pogodbenic označila kot zaupne.

7.   Na zahtevo pogodbenic jima mediator predloži pisni osnutek poročila o dejanskem stanju, v katerega vključi kratek povzetek: (a) spornega ukrepa v tem postopku; (b) uporabljenih postopkov in (c) kakršnih koli sporazumnih rešitev, ki so bile dosežene kot končni izid teh postopkov, vključno z morebitnimi vmesnimi rešitvami. Mediator pogodbenicama omogoči, da v 15 dneh predložita pripombe na osnutek poročila. Po proučitvi pripomb, ki sta jih pogodbenici predložili v določenem roku, mediator pogodbenicama v 15 dneh predloži pisno končno poročilo o dejanskem stanju. Poročilo o dejanskem stanju ne vsebuje nobene razlage tega sporazuma.

8.   Postopek se konča:

| (a) | s sprejetjem sporazumne rešitve, dosežene med pogodbenicama na datum njenega sprejetja; |
| --- | --- |

(a)

s sprejetjem sporazumne rešitve, dosežene med pogodbenicama na datum njenega sprejetja;

| (b) | ko pogodbenici dosežeta sporazumni dogovor v kateri koli fazi postopka, in sicer na datum navedenega dogovora; |
| --- | --- |

(b)

ko pogodbenici dosežeta sporazumni dogovor v kateri koli fazi postopka, in sicer na datum navedenega dogovora;

| (c) | s pisno izjavo mediatorja po posvetovanju s pogodbenicama, da nadaljnja prizadevanja v okviru mediacije ne bi bila koristna, na dan predložitve te izjave ali |
| --- | --- |

(c)

s pisno izjavo mediatorja po posvetovanju s pogodbenicama, da nadaljnja prizadevanja v okviru mediacije ne bi bila koristna, na dan predložitve te izjave ali

| (d) | s pisno izjavo ene pogodbenice po proučitvi sporazumnih rešitev v okviru postopka mediacije in po upoštevanju kakršnih koli nasvetov in predlogov mediatorja za rešitev, na dan predložitve te izjave. |
| --- | --- |

(d)

s pisno izjavo ene pogodbenice po proučitvi sporazumnih rešitev v okviru postopka mediacije in po upoštevanju kakršnih koli nasvetov in predlogov mediatorja za rešitev, na dan predložitve te izjave.

ODDELEK 2

IZVAJANJE

Člen 6

Izvajanje sporazumne rešitve

1.   Če sta se pogodbenici dogovorili o rešitvi, vsaka pogodbenica sprejme potrebne ukrepe za izvedbo sporazumne rešitve v dogovorjenem roku.

2.   Pogodbenica, ki izvaja rešitev, pisno obvesti drugo pogodbenico o kakršnih koli postopkih ali ukrepih, ki jih je sprejela za izvedbo sporazumne rešitve.

ODDELEK 3

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 7

Zaupnost in razmerje do reševanja sporov

1.   Razen če se pogodbenici dogovorita drugače in ne glede na člen 5(6) te priloge, so vse faze postopka, vključno s kakršnimi koli nasveti ali predlaganimi rešitvami, zaupne. Vendar lahko katera koli od pogodbenic javnosti razkrije, da se izvaja mediacija.

2.   Postopek mediacije ne posega v pravice in obveznosti, ki jih imata pogodbenici na podlagi določb o reševanju sporov iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma ali katerega koli drugega sporazuma.

3.   Posvetovanja iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma niso pogoj za začetek postopka mediacije. Vendar pa bi morala posamezna pogodbenica pred začetkom postopka mediacije upoštevati druge določbe o sodelovanju in posvetovanju iz tega sporazuma.

4.   Pogodbenica se ne zanaša na v nadaljevanju navedeno niti tega ne predlaga kot dokaz v drugih postopkih reševanja sporov iz tega sporazuma ali katerega koli drugega sporazuma, prav tako svet o navedenem ne presoja:

| (a) | stališča, ki jih je zavzela druga pogodbenica v postopku mediacije ali informacije, ki so bile zbrane v skladu s členom 5(1) in (2) te priloge; |
| --- | --- |

(a)

stališča, ki jih je zavzela druga pogodbenica v postopku mediacije ali informacije, ki so bile zbrane v skladu s členom 5(1) in (2) te priloge;

| (b) | dejstvo, da je druga pogodbenica pokazala pripravljenost, da sprejme rešitev za ukrep, ki je predmet mediacije; |
| --- | --- |

(b)

dejstvo, da je druga pogodbenica pokazala pripravljenost, da sprejme rešitev za ukrep, ki je predmet mediacije;

| (c) | nasveti ali predlogi mediatorja. |
| --- | --- |

(c)

nasveti ali predlogi mediatorja.

5.   Mediator ne sme biti član sveta v postopku reševanja sporov v okviru tega sporazuma ali Sporazuma STO, če je imel v isti zadevi vlogo mediatorja.

Člen 8

Roki

Kateri koli rok iz te priloge se lahko spremeni ob soglasju pogodbenic, udeleženih v teh postopkih.

Člen 9

Stroški

1.   Vsaka pogodbenica nosi stroške, nastale zaradi njene udeležbe v postopku mediacije.

2.   Organizacijske stroške, vključno s honorarjem in stroški za mediatorja, si pogodbenici enakopravno delita med sabo. Honorar mediatorja se določi skladno s honorarji, določenimi za predsednika arbitražnega sveta v skladu s pravilom 8(e) poslovnika.

---

PRILOGA XX

PRAVILNIK ZA REŠEVANJE SPOROV

Splošne določbe

| 1. | V poglavju 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma in po teh pravilih:






  (a) | „svetovalec“ pomeni osebo, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki arbitražnega sveta; |
| --- | --- | --- |

1.

V poglavju 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma in po teh pravilih:

(a)

„svetovalec“ pomeni osebo, ki jo pogodbenica pooblasti za svetovanje ali pomoč v zvezi s postopki arbitražnega sveta;

| (b) | „arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 249 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

„arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 249 tega sporazuma;

| (c) | „pomočnik“ pomeni osebo, ki v okviru mandata arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru (1); |
| --- | --- |

(c)

„pomočnik“ pomeni osebo, ki v okviru mandata arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru (1);

| (d) | „pogodbenica, ki je vložila pritožbo“ pomeni pogodbenico, ki zahteva imenovanje arbitražnega sveta na podlagi člena 248 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(d)

„pogodbenica, ki je vložila pritožbo“ pomeni pogodbenico, ki zahteva imenovanje arbitražnega sveta na podlagi člena 248 tega sporazuma;

| (e) | „pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 245 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(e)

„pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba“ pomeni pogodbenico, ki domnevno krši določbe iz člena 245 tega sporazuma;

| (f) | „arbitražni svet“ pomeni svet, ustanovljen v skladu s členom 249 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(f)

„arbitražni svet“ pomeni svet, ustanovljen v skladu s členom 249 tega sporazuma;

| (g) | „predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katero koli osebo, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi vladni subjekt pogodbenice, ki zastopa pogodbenico v sporih v skladu s tem sporazumom; |
| --- | --- |

(g)

„predstavnik pogodbenice“ pomeni zaposlenega ali katero koli osebo, ki jo imenuje ministrstvo, vladni organ ali kateri koli drugi vladni subjekt pogodbenice, ki zastopa pogodbenico v sporih v skladu s tem sporazumom;

| (h) | „dan“ pomeni koledarski dan. |
| --- | --- |

(h)

„dan“ pomeni koledarski dan.

| 2. | Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, je zadolžena za logistično upravljanje postopkov za reševanje spora, predvsem za organizacijo zaslišanj, razen če je dogovorjeno drugače. Organizacijske stroške, vključno s honorarji in stroški za arbitre, si pogodbenici delita. |
| --- | --- |

2.

Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, je zadolžena za logistično upravljanje postopkov za reševanje spora, predvsem za organizacijo zaslišanj, razen če je dogovorjeno drugače. Organizacijske stroške, vključno s honorarji in stroški za arbitre, si pogodbenici delita.

Obvestila

| 3. | Vsaka od pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, in arbitražni svet posredujejo vse zahtevke, obvestila, pisna stališča ali druge dokumente po elektronski pošti drugi pogodbenici, vsakemu od arbitrov pa pošljeta pisna stališča in zahtevke v okviru arbitraže. Arbitražni svet dokumente pogodbenicama prav tako pošlje po elektronski pošti. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo elektronsko sporočilo prejeto na dan pošiljanja. Če katera od dokazilnih listin presega deset megabajtov, se drugi pogodbenici in po potrebi vsakemu od arbitrov predloži v drugem elektronskem formatu v roku dveh dni od pošiljanja elektronskega sporočila. |
| --- | --- |

3.

Vsaka od pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, in arbitražni svet posredujejo vse zahtevke, obvestila, pisna stališča ali druge dokumente po elektronski pošti drugi pogodbenici, vsakemu od arbitrov pa pošljeta pisna stališča in zahtevke v okviru arbitraže. Arbitražni svet dokumente pogodbenicama prav tako pošlje po elektronski pošti. Če ni dokazano nasprotno, se šteje, da je bilo elektronsko sporočilo prejeto na dan pošiljanja. Če katera od dokazilnih listin presega deset megabajtov, se drugi pogodbenici in po potrebi vsakemu od arbitrov predloži v drugem elektronskem formatu v roku dveh dni od pošiljanja elektronskega sporočila.

| 4. | Kopija dokumentov, ki se pošiljajo v skladu s pravilom št. 3, se drugi pogodbenici in po potrebi vsakemu od arbitrov pošlje na dan pošiljanja elektronske pošte po telefaksu, priporočeni pošti, kurirju, po pošti s povratnico ali katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana. |
| --- | --- |

4.

Kopija dokumentov, ki se pošiljajo v skladu s pravilom št. 3, se drugi pogodbenici in po potrebi vsakemu od arbitrov pošlje na dan pošiljanja elektronske pošte po telefaksu, priporočeni pošti, kurirju, po pošti s povratnico ali katerem koli drugem telekomunikacijskem sredstvu, s katerim je mogoče dokazati, da je bila pošta poslana.

| 5. | Vsa uradna obvestila so naslovljena na Ministrstvo za gospodarstvo in trajnostni razvoj Gruzije in Generalni direktorat Komisije Evropske unije za trgovino. |
| --- | --- |

5.

Vsa uradna obvestila so naslovljena na Ministrstvo za gospodarstvo in trajnostni razvoj Gruzije in Generalni direktorat Komisije Evropske unije za trgovino.

| 6. | Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih, povezanih s postopkom arbitražnega sveta, se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, ki jasno navaja spremembe. |
| --- | --- |

6.

Manjše pisne napake v zahtevkih, obvestilih, pisnih stališčih ali drugih dokumentih, povezanih s postopkom arbitražnega sveta, se lahko popravijo s predložitvijo novega dokumenta, ki jasno navaja spremembe.

| 7. | Če je zadnji dan za predložitev dokumenta uradni državni praznik v Gruziji ali EU, se šteje, da je bil dokument predložen v roku, če je bil predložen prvi naslednji delovni dan. |
| --- | --- |

7.

Če je zadnji dan za predložitev dokumenta uradni državni praznik v Gruziji ali EU, se šteje, da je bil dokument predložen v roku, če je bil predložen prvi naslednji delovni dan.

Začetek arbitražnega postopka

| 8. | (a) | Če se v skladu s členom 249 tega sporazuma ali pravili št. 19, 20 ali 46 tega pravilnika arbiter izbere z žrebom, se žreb izvede ob času in v kraju, ki ju je določila pogodbenica, ki je vložila pritožbo, o njeni odločitvi pa je treba nemudoma obvestiti pogodbenico, proti kateri je vložena pritožba. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, je lahko med žrebom prisotna, če se odloči za to možnost. V vsakem primeru se žreb opravi s prisotno pogodbenico oziroma pogodbenicama. |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

Če se v skladu s členom 249 tega sporazuma ali pravili št. 19, 20 ali 46 tega pravilnika arbiter izbere z žrebom, se žreb izvede ob času in v kraju, ki ju je določila pogodbenica, ki je vložila pritožbo, o njeni odločitvi pa je treba nemudoma obvestiti pogodbenico, proti kateri je vložena pritožba. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, je lahko med žrebom prisotna, če se odloči za to možnost. V vsakem primeru se žreb opravi s prisotno pogodbenico oziroma pogodbenicama.

| (b) | Če je treba v skladu s členom 249 tega sporazuma ali pravili št. 19, 20 ali 46 tega pravilnika arbitra izbrati z žrebom in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v skladu s členom 408(4) tega sporazuma, predsedujeta dva predsednika, žreb opravita oba predsednika ali njuni pooblaščenci. V primerih, ko eden od predsednikov ali njegov pooblaščenec odklonita sodelovanje pri žrebu, izbiro z žrebom opravi drugi predsednik sam. |
| --- | --- |

(b)

Če je treba v skladu s členom 249 tega sporazuma ali pravili št. 19, 20 ali 46 tega pravilnika arbitra izbrati z žrebom in Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v skladu s členom 408(4) tega sporazuma, predsedujeta dva predsednika, žreb opravita oba predsednika ali njuni pooblaščenci. V primerih, ko eden od predsednikov ali njegov pooblaščenec odklonita sodelovanje pri žrebu, izbiro z žrebom opravi drugi predsednik sam.

| (c) | Pogodbenici obvestita izbrane arbitre o njihovem imenovanju. |
| --- | --- |

(c)

Pogodbenici obvestita izbrane arbitre o njihovem imenovanju.

| (d) | Arbiter, ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 249 tega sporazuma, v petih dneh od dneva, ko je bil obveščen o svojem imenovanju, Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi potrdi svojo razpoložljivost v zvezi z opravljanjem nalog člana arbitražnega sveta. |
| --- | --- |

(d)

Arbiter, ki je bil imenovan v skladu s postopkom iz člena 249 tega sporazuma, v petih dneh od dneva, ko je bil obveščen o svojem imenovanju, Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi potrdi svojo razpoložljivost v zvezi z opravljanjem nalog člana arbitražnega sveta.

| (e) | Razen če se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim svetom v sedmih dneh po datumu imenovanja arbitražnega sveta, da se razjasnijo vse zadeve, ki se pogodbenicama ali arbitražnemu svetu zdijo primerne, vključno s honorarji in stroški za arbitre, ki morajo biti v skladu s standardi STO. Honorar pomočnika posameznega arbitra ne sme preseči 50 % honorarja tega arbitra. Arbitri in predstavniki pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, se lahko teh sestankov udeležijo prek telefona ali video konference. |
| --- | --- |

(e)

Razen če se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, ne dogovorita drugače, se sestaneta z arbitražnim svetom v sedmih dneh po datumu imenovanja arbitražnega sveta, da se razjasnijo vse zadeve, ki se pogodbenicama ali arbitražnemu svetu zdijo primerne, vključno s honorarji in stroški za arbitre, ki morajo biti v skladu s standardi STO. Honorar pomočnika posameznega arbitra ne sme preseči 50 % honorarja tega arbitra. Arbitri in predstavniki pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, se lahko teh sestankov udeležijo prek telefona ali video konference.

| 9. | (a) | Če se pogodbenici v 5 dneh od datuma izbora arbitrov ne dogovorita drugače, je obseg pooblastil arbitražnega sveta naslednji: „ob upoštevanju ustreznih določb sporazuma, na katere se sklicujeta pogodbenici, udeleženi v sporu, preučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega sveta, odločiti o združljivosti zadevnega ukrepa z določbami iz člena 245 Pridružitvenega sporazuma in sprejeti odločitev v skladu s členom 251 tega sporazuma.“ |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

Če se pogodbenici v 5 dneh od datuma izbora arbitrov ne dogovorita drugače, je obseg pooblastil arbitražnega sveta naslednji: „ob upoštevanju ustreznih določb sporazuma, na katere se sklicujeta pogodbenici, udeleženi v sporu, preučiti zadevo, na katero se nanaša zahtevek za ustanovitev arbitražnega sveta, odločiti o združljivosti zadevnega ukrepa z določbami iz člena 245 Pridružitvenega sporazuma in sprejeti odločitev v skladu s členom 251 tega sporazuma.“

| (b) | Pogodbenici dogovorjeni obseg pooblastil uradno sporočita arbitražnemu svetu v treh dneh po svojem dogovoru. |
| --- | --- |

(b)

Pogodbenici dogovorjeni obseg pooblastil uradno sporočita arbitražnemu svetu v treh dneh po svojem dogovoru.

Začetna stališča

| 10. | Pogodbenica, ki je vložila pritožbo, predloži svoja začetna pisna stališča najpozneje 20 dni po datumu imenovanja arbitražnega sveta. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, predloži svoj odgovor v pisni obliki najpozneje 20 dni po datumu prejema začetnega pisnega stališča. |
| --- | --- |

10.

Pogodbenica, ki je vložila pritožbo, predloži svoja začetna pisna stališča najpozneje 20 dni po datumu imenovanja arbitražnega sveta. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, predloži svoj odgovor v pisni obliki najpozneje 20 dni po datumu prejema začetnega pisnega stališča.

Delovanje arbitražnega sveta

| 11. | Predsednik arbitražnega sveta predseduje vsem srečanjem. Arbitražni svet lahko pooblasti predsednika za odločanje o upravnih in postopkovnih zadevah. |
| --- | --- |

11.

Predsednik arbitražnega sveta predseduje vsem srečanjem. Arbitražni svet lahko pooblasti predsednika za odločanje o upravnih in postopkovnih zadevah.

| 12. | Razen če je v poglavju 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma določeno drugače, lahko arbitražni svet opravlja svoje dejavnosti z uporabo katerih koli sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav. |
| --- | --- |

12.

Razen če je v poglavju 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma določeno drugače, lahko arbitražni svet opravlja svoje dejavnosti z uporabo katerih koli sredstev, tudi telefona, telefaksa ali računalniških povezav.

| 13. | Posvetovanj arbitražnega sveta se lahko udeležijo le arbitri, arbitražni svet pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki. |
| --- | --- |

13.

Posvetovanj arbitražnega sveta se lahko udeležijo le arbitri, arbitražni svet pa lahko dovoli, da se posvetovanj udeležijo tudi njihovi pomočniki.

| 14. | Oblikovanje osnutkov odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega sveta in prenos pristojnosti ni dovoljen. |
| --- | --- |

14.

Oblikovanje osnutkov odločitev je v izključni pristojnosti arbitražnega sveta in prenos pristojnosti ni dovoljen.

| 15. | Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga poglavje 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma in njegove priloge ne zajemajo, lahko arbitražni svet po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu z navedenimi določbami. |
| --- | --- |

15.

Kadar se pojavi postopkovno vprašanje, ki ga poglavje 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma in njegove priloge ne zajemajo, lahko arbitražni svet po posvetovanju s pogodbenicama sprejme ustrezen postopek, ki je v skladu z navedenimi določbami.

| 16. | Kadar arbitražni svet meni, da bi bilo treba spremeniti kateri koli rok, ki se uporablja v postopkih, z izjemo časovnih rokov iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ali da bi bila potrebna kakršna koli druga postopkovna ali upravna prilagoditev, pisno obvesti pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, o razlogih za spremembo ali prilagoditev in o obdobju ali prilagoditvi, ki sta potrebna. |
| --- | --- |

16.

Kadar arbitražni svet meni, da bi bilo treba spremeniti kateri koli rok, ki se uporablja v postopkih, z izjemo časovnih rokov iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, ali da bi bila potrebna kakršna koli druga postopkovna ali upravna prilagoditev, pisno obvesti pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, o razlogih za spremembo ali prilagoditev in o obdobju ali prilagoditvi, ki sta potrebna.

Nadomestitev

| 17. | Če v arbitražnem postopku arbiter ne more sodelovati, se umakne ali ga je treba nadomestiti, ker ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, je nadomestni arbiter izbran v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika. |
| --- | --- |

17.

Če v arbitražnem postopku arbiter ne more sodelovati, se umakne ali ga je treba nadomestiti, ker ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, je nadomestni arbiter izbran v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika.

| 18. | Če katera od pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja in da ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica drugo pogodbenico, ki je udeležena v sporu, o tem uradno obvesti v 15 dneh od trenutka, ko je pridobila dokaze o okoliščinah, ki kažejo na arbitrovo resno kršitev kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

18.

Če katera od pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, meni, da arbiter ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja in da ga je treba zato zamenjati, ta pogodbenica drugo pogodbenico, ki je udeležena v sporu, o tem uradno obvesti v 15 dneh od trenutka, ko je pridobila dokaze o okoliščinah, ki kažejo na arbitrovo resno kršitev kodeksa ravnanja.

| 19. | Kadar katera od pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, meni, da arbiter, ki ni predsednik, ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, arbitra nadomestita z novim v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika.
  Če se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi arbitra, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva preda predsedniku arbitražnega sveta, čigar odločitev je dokončna.
  Če na podlagi takega zahtevka predsednik ugotovi, da arbiter ne izpolnjuje zahtev iz kodeksa ravnanja, se izbere nov arbiter v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika. |
| --- | --- |

19.

Kadar katera od pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, meni, da arbiter, ki ni predsednik, ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, arbitra nadomestita z novim v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika.

Če se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi arbitra, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva preda predsedniku arbitražnega sveta, čigar odločitev je dokončna.

Če na podlagi takega zahtevka predsednik ugotovi, da arbiter ne izpolnjuje zahtev iz kodeksa ravnanja, se izbere nov arbiter v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika.

| 20. | Kadar katera od pogodbenic meni, da predsednik arbitražnega sveta ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, predsednika nadomestita z novim v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika.
  Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži enemu od ostalih posameznikov s podseznama predsednikov, ki je bil sestavljen v skladu z odstavkom 1 člena 268 tega sporazuma. V petih dneh od predložitve zahtevka se njegovo ime izbere z žrebom v skladu s pravilom št. 8 tega pravilnika. Odločitev izbrane osebe v zvezi s potrebo po zamenjavi predsednika je dokončna.
  Če izbrana oseba odloči, da prvotni predsednik ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega predsednika izmed preostalih posameznikov s podseznama predsednikov, kakor je določen v skladu z odstavkom 1 člena 268 tega sporazuma. Izbor novega predsednika se izvede v petih dneh od datuma odločitve izbrane osebe, da prvotni predsednik ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

20.

Kadar katera od pogodbenic meni, da predsednik arbitražnega sveta ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, se pogodbenici posvetujeta in, če se o tem sporazumeta, predsednika nadomestita z novim v skladu s členom 249 tega sporazuma in pravilom št. 8 tega pravilnika.

Če se pogodbenici ne moreta dogovoriti glede potrebe po zamenjavi predsednika, lahko katera koli od njiju zahteva, da se zadeva predloži enemu od ostalih posameznikov s podseznama predsednikov, ki je bil sestavljen v skladu z odstavkom 1 člena 268 tega sporazuma. V petih dneh od predložitve zahtevka se njegovo ime izbere z žrebom v skladu s pravilom št. 8 tega pravilnika. Odločitev izbrane osebe v zvezi s potrebo po zamenjavi predsednika je dokončna.

Če izbrana oseba odloči, da prvotni predsednik ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja, z žrebom izbere novega predsednika izmed preostalih posameznikov s podseznama predsednikov, kakor je določen v skladu z odstavkom 1 člena 268 tega sporazuma. Izbor novega predsednika se izvede v petih dneh od datuma odločitve izbrane osebe, da prvotni predsednik ne izpolnjuje zahtev kodeksa ravnanja.

| 21. | Postopki arbitražnega sveta se prekinejo za obdobje, potrebno za izvedbo postopkov iz pravil št. 18, 19 in 20 tega pravilnika. |
| --- | --- |

21.

Postopki arbitražnega sveta se prekinejo za obdobje, potrebno za izvedbo postopkov iz pravil št. 18, 19 in 20 tega pravilnika.

Zaslišanja

| 22. | Predsednik arbitražnega sveta določi datum in uro zaslišanja v dogovoru s pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu, in drugimi arbitri ter to pisno potrdi pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu. Pogodbenica, ki je zadolžena za logistično upravljanje postopka, te podatke tudi javno objavi, razen če je zaslišanje zaprto za javnost. Arbitražni senat lahko odloči, da zaslišanja ne bo sklical, če se pogodbenici s tem strinjata.
  Zaslišanje je javno, razen če mora biti deloma ali v celoti zaprto za javnost, da se zagotovi zaupnost zaupnih informacij. Poleg tega se lahko pogodbenici sporazumno odločita, da mora biti zaslišanje deloma ali v celoti zaprto za javnost zaradi drugih objektivnih razlogov. |
| --- | --- |

22.

Predsednik arbitražnega sveta določi datum in uro zaslišanja v dogovoru s pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu, in drugimi arbitri ter to pisno potrdi pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu. Pogodbenica, ki je zadolžena za logistično upravljanje postopka, te podatke tudi javno objavi, razen če je zaslišanje zaprto za javnost. Arbitražni senat lahko odloči, da zaslišanja ne bo sklical, če se pogodbenici s tem strinjata.

Zaslišanje je javno, razen če mora biti deloma ali v celoti zaprto za javnost, da se zagotovi zaupnost zaupnih informacij. Poleg tega se lahko pogodbenici sporazumno odločita, da mora biti zaslišanje deloma ali v celoti zaprto za javnost zaradi drugih objektivnih razlogov.

| 23. | Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica, ki je vložila pritožbo, Gruzija, in v Tbilisiju, če je pogodbenica, ki je vložila pritožbo, EU. |
| --- | --- |

23.

Če se pogodbenici ne dogovorita drugače, zaslišanje poteka v Bruslju, če je pogodbenica, ki je vložila pritožbo, Gruzija, in v Tbilisiju, če je pogodbenica, ki je vložila pritožbo, EU.

| 24. | Arbitražni svet lahko skliče dodatna zaslišanja, če se pogodbenici s tem strinjata. |
| --- | --- |

24.

Arbitražni svet lahko skliče dodatna zaslišanja, če se pogodbenici s tem strinjata.

| 25. | Vsi arbitri morajo biti prisotni ves čas vsakega zaslišanja. |
| --- | --- |

25.

Vsi arbitri morajo biti prisotni ves čas vsakega zaslišanja.

| 26. | Ne glede na to, ali je postopek odprt za javnost ali ne, se zaslišanj lahko udeležijo naslednje osebe:






  (a) | predstavniki pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu; |
| --- | --- | --- |

26.

Ne glede na to, ali je postopek odprt za javnost ali ne, se zaslišanj lahko udeležijo naslednje osebe:

(a)

predstavniki pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu;

| (b) | svetovalci pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu; |
| --- | --- |

(b)

svetovalci pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu;

| (c) | upravno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji ter |
| --- | --- |

(c)

upravno osebje, tolmači, prevajalci in sodni zapisnikarji ter

| (d) | pomočniki arbitrov. |
| --- | --- |

(d)

pomočniki arbitrov.

Arbitražni svet lahko nagovorijo le predstavniki in svetovalci pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu.

| 27. | Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, najpozneje pet dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu svetu predloži seznam posameznikov, ki bodo na zaslišanju v imenu navedene pogodbenice ustno predstavili argumente, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na zaslišanju. |
| --- | --- |

27.

Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, najpozneje pet dni pred datumom zaslišanja arbitražnemu svetu predloži seznam posameznikov, ki bodo na zaslišanju v imenu navedene pogodbenice ustno predstavili argumente, ter drugih zastopnikov ali svetovalcev, ki bodo navzoči na zaslišanju.

| 28. | Arbitražni svet vodi zaslišanje, kot je navedeno v nadaljevanju, in zagotovi, da imata pogodbenica, ki je vložila pritožbo, in pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na razpolago enako količino časa za:

  Argument









  (a) | argument pogodbenice, ki je vložila pritožbo; |
| --- | --- | --- |

28.

Arbitražni svet vodi zaslišanje, kot je navedeno v nadaljevanju, in zagotovi, da imata pogodbenica, ki je vložila pritožbo, in pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, na razpolago enako količino časa za:

Argument

(a)

argument pogodbenice, ki je vložila pritožbo;

| (b) | repliko pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba; |
| --- | --- |

(b)

repliko pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba;

Protiargument

| (a) | argument pogodbenice, ki je vložila pritožbo; |
| --- | --- |

(a)

argument pogodbenice, ki je vložila pritožbo;

| (b) | repliko pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba. |
| --- | --- |

(b)

repliko pogodbenice, proti kateri je vložena pritožba.

| 29. | Arbitražni svet lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja na katero koli pogodbenico, ki je udeležena v sporu. |
| --- | --- |

29.

Arbitražni svet lahko kadar koli med zaslišanjem naslovi vprašanja na katero koli pogodbenico, ki je udeležena v sporu.

| 30. | Arbitražni svet poskrbi za zapisnik vsakega zaslišanja in ga čim prej predloži pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu. Pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, lahko predložita pripombe v zvezi z zapisnikom, arbitražni svet pa lahko te pripombe preuči. |
| --- | --- |

30.

Arbitražni svet poskrbi za zapisnik vsakega zaslišanja in ga čim prej predloži pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu. Pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, lahko predložita pripombe v zvezi z zapisnikom, arbitražni svet pa lahko te pripombe preuči.

| 31. | Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, lahko v desetih dneh po datumu zaslišanja predloži dopolnilno pisno stališče glede katerega koli vprašanja, ki se je pojavilo med zaslišanjem. |
| --- | --- |

31.

Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, lahko v desetih dneh po datumu zaslišanja predloži dopolnilno pisno stališče glede katerega koli vprašanja, ki se je pojavilo med zaslišanjem.

Pisna vprašanja

| 32. | Arbitražni svet lahko kadar koli med postopki naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu. Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, prejme izvod vseh vprašanj arbitražnega sveta. |
| --- | --- |

32.

Arbitražni svet lahko kadar koli med postopki naslovi pisna vprašanja na eno ali obe pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu. Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, prejme izvod vseh vprašanj arbitražnega sveta.

| 33. | Pogodbenica, ki je udeležena v sporu, kopijo svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega sveta pošlje tudi drugi pogodbenici, ki je udeležena v sporu. Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, ima možnost, da v petih dneh od datuma prejetja takih odgovorov pisno izrazi svoje pripombe na odgovore druge pogodbenice. |
| --- | --- |

33.

Pogodbenica, ki je udeležena v sporu, kopijo svojih pisnih odgovorov na vprašanja arbitražnega sveta pošlje tudi drugi pogodbenici, ki je udeležena v sporu. Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, ima možnost, da v petih dneh od datuma prejetja takih odgovorov pisno izrazi svoje pripombe na odgovore druge pogodbenice.

Zaupnost

| 34. | Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, in njeni svetovalci obravnavajo informacije, ki jih druga pogodbenica, ki je udeležena v sporu, predloži arbitražnemu svetu kot zaupne, če jih ta pogodbenica označi za zaupne. Kadar pogodbenica, ki je udeležena v sporu, arbitražnemu svetu predloži zaupno različico svojih pisnih stališč, na zahtevo druge pogodbenice predloži tudi nezaupni povzetek informacij iz svojih stališč, ki se lahko razkrije javnosti. Navedena pogodbenica predloži nezaupni povzetek najpozneje v 15 dneh od datuma bodisi zahtevka bodisi stališča, kar je pozneje, in pojasnilo, zakaj so nerazkrite informacije zaupne. Ta pravilnik pogodbenici, ki je udeležena v sporu, v ničemer ne preprečuje, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno. Arbitražni svet se sestane za zaprtimi vrati, če stališče in argumenti pogodbenice vsebujejo zaupne informacije. Pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, in njuni svetovalci ohranjajo zaupnost zaslišanj arbitražnega sveta, kadar so zaslišanja za zaprtimi vrati. |
| --- | --- |

34.

Vsaka pogodbenica, ki je udeležena v sporu, in njeni svetovalci obravnavajo informacije, ki jih druga pogodbenica, ki je udeležena v sporu, predloži arbitražnemu svetu kot zaupne, če jih ta pogodbenica označi za zaupne. Kadar pogodbenica, ki je udeležena v sporu, arbitražnemu svetu predloži zaupno različico svojih pisnih stališč, na zahtevo druge pogodbenice predloži tudi nezaupni povzetek informacij iz svojih stališč, ki se lahko razkrije javnosti. Navedena pogodbenica predloži nezaupni povzetek najpozneje v 15 dneh od datuma bodisi zahtevka bodisi stališča, kar je pozneje, in pojasnilo, zakaj so nerazkrite informacije zaupne. Ta pravilnik pogodbenici, ki je udeležena v sporu, v ničemer ne preprečuje, da javnosti razkrije lastna stališča, ne da bi pri sklicevanju na informacije, ki jih predloži druga pogodbenica, razkrila kakršno koli informacijo, ki jo druga pogodbenica označi kot zaupno. Arbitražni svet se sestane za zaprtimi vrati, če stališče in argumenti pogodbenice vsebujejo zaupne informacije. Pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, in njuni svetovalci ohranjajo zaupnost zaslišanj arbitražnega sveta, kadar so zaslišanja za zaprtimi vrati.

Enostranski stiki

| 35. | Arbitražni svet se ne sestaja oziroma ne stopi v stik s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice. |
| --- | --- |

35.

Arbitražni svet se ne sestaja oziroma ne stopi v stik s pogodbenico v odsotnosti druge pogodbenice.

| 36. | Noben arbiter ne sme razpravljati o vsebini postopka s pogodbenico oziroma pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu, v odsotnosti drugih arbitrov. |
| --- | --- |

36.

Noben arbiter ne sme razpravljati o vsebini postopka s pogodbenico oziroma pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu, v odsotnosti drugih arbitrov.

Stališča amicus curiae

| 37. | Razen če se pogodbenici v treh dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta dogovorita drugače, arbitražni svet lahko sprejema nezahtevana pisna stališča fizičnih ali pravnih oseb s sedežem na ozemlju katere od pogodbenic, ki je udeležena v sporu, ki so neodvisne od vlad pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, če jih predložijo v 10 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta, če so jedrnata in v nobenem primeru niso daljša od 15 tipkanih strani z dvojnim razmikom vrstic in če so neposredno pomembna za dejanska ali pravna vprašanja, ki jih preučuje arbitražni svet. |
| --- | --- |

37.

Razen če se pogodbenici v treh dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta dogovorita drugače, arbitražni svet lahko sprejema nezahtevana pisna stališča fizičnih ali pravnih oseb s sedežem na ozemlju katere od pogodbenic, ki je udeležena v sporu, ki so neodvisne od vlad pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, če jih predložijo v 10 dneh od datuma ustanovitve arbitražnega sveta, če so jedrnata in v nobenem primeru niso daljša od 15 tipkanih strani z dvojnim razmikom vrstic in če so neposredno pomembna za dejanska ali pravna vprašanja, ki jih preučuje arbitražni svet.

| 38. | Stališče vsebuje opis bodisi fizične bodisi pravne osebe, ki stališče predloži, vključno z njenim državljanstvom ali sedežem, vrsto njenih dejavnosti, njenim pravnim statusom, splošnimi cilji in virom financiranja, ter opredelitev interesa te osebe v arbitražnem postopku. Napisano je v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, v skladu s pravili št. 41 in 42 tega pravilnika. |
| --- | --- |

38.

Stališče vsebuje opis bodisi fizične bodisi pravne osebe, ki stališče predloži, vključno z njenim državljanstvom ali sedežem, vrsto njenih dejavnosti, njenim pravnim statusom, splošnimi cilji in virom financiranja, ter opredelitev interesa te osebe v arbitražnem postopku. Napisano je v jezikih, ki jih izbereta pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, v skladu s pravili št. 41 in 42 tega pravilnika.

| 39. | Arbitražni svet v svojih odločitvah navede vsa prejeta stališča, ki so v skladu s praviloma št. 37 in 38 tega pravilnika. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati argumentov iz takšnih predloženih stališč. Vsako stališče arbitražni svet predloži pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu, da izrazita svoje pripombe. Pripombe pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, se predložijo v desetih dneh od obvestila arbitražnega sveta, arbitražni svet pa vse pripombe upošteva. |
| --- | --- |

39.

Arbitražni svet v svojih odločitvah navede vsa prejeta stališča, ki so v skladu s praviloma št. 37 in 38 tega pravilnika. Arbitražni senat v svoji odločitvi ni dolžan obravnavati argumentov iz takšnih predloženih stališč. Vsako stališče arbitražni svet predloži pogodbenicama, ki sta udeleženi v sporu, da izrazita svoje pripombe. Pripombe pogodbenic, ki sta udeleženi v sporu, se predložijo v desetih dneh od obvestila arbitražnega sveta, arbitražni svet pa vse pripombe upošteva.

Nujni primeri

| 40. | V nujnih primerih iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma arbitražni svet po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz teh pravil in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici. |
| --- | --- |

40.

V nujnih primerih iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma arbitražni svet po posvetovanju s pogodbenicama ustrezno prilagodi roke iz teh pravil in o teh prilagoditvah uradno obvesti pogodbenici.

Prevajanje in tolmačenje

| 41. | Med posvetovanji iz člena 246 tega sporazuma in najpozneje na seji iz pravila št. 8(e) tega pravilnika si pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, prizadevata za dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke pred arbitražnim svetom. |
| --- | --- |

41.

Med posvetovanji iz člena 246 tega sporazuma in najpozneje na seji iz pravila št. 8(e) tega pravilnika si pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, prizadevata za dogovor o skupnem delovnem jeziku za postopke pred arbitražnim svetom.

| 42. | Če se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka od njiju predloži svoja pisna stališča v svojem izbranem jeziku. Pogodbenica hkrati predloži prevod v jeziku, ki ga je izbrala druga pogodbenica, razen če so njena stališča zapisana v enem od delovnih jezikov STO. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, poskrbi za tolmačenje ustnih stališč v jezike, ki jih izbereta pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu. |
| --- | --- |

42.

Če se pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, ne moreta dogovoriti o skupnem delovnem jeziku, vsaka od njiju predloži svoja pisna stališča v svojem izbranem jeziku. Pogodbenica hkrati predloži prevod v jeziku, ki ga je izbrala druga pogodbenica, razen če so njena stališča zapisana v enem od delovnih jezikov STO. Pogodbenica, proti kateri je vložena pritožba, poskrbi za tolmačenje ustnih stališč v jezike, ki jih izbereta pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu.

| 43. | Odločitve arbitražnega sveta se objavijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu. |
| --- | --- |

43.

Odločitve arbitražnega sveta se objavijo v jeziku oziroma jezikih, ki jih izbereta pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu.

| 44. | Vsaka od pogodbenic, ki sta udeležena v sporu, lahko izrazi pripombe o točnosti prevoda vsake prevedene različice dokumenta, ki je napisan v skladu s tem pravilnikom. |
| --- | --- |

44.

Vsaka od pogodbenic, ki sta udeležena v sporu, lahko izrazi pripombe o točnosti prevoda vsake prevedene različice dokumenta, ki je napisan v skladu s tem pravilnikom.

| 45. | Vsaka pogodbenica nosi stroške prevoda svojih pisnih stališč. Kakršne koli stroške za prevod arbitražne odločitve krijeta obe pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, v enakem deležu. |
| --- | --- |

45.

Vsaka pogodbenica nosi stroške prevoda svojih pisnih stališč. Kakršne koli stroške za prevod arbitražne odločitve krijeta obe pogodbenici, ki sta udeleženi v sporu, v enakem deležu.

Drugi postopki

| 46. | Ta pravilnik se uporablja tudi za postopke v skladu s členom 246, členom 255(2), členom 256(2), členom 257(2) in členom 259(2) tega sporazuma. Vendar arbitražni svet roke iz tega poslovnika prilagodi v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu svetu na voljo za sprejetje odločitve v teh drugih postopkih. |
| --- | --- |

46.

Ta pravilnik se uporablja tudi za postopke v skladu s členom 246, členom 255(2), členom 256(2), členom 257(2) in členom 259(2) tega sporazuma. Vendar arbitražni svet roke iz tega poslovnika prilagodi v skladu s posebnimi roki, ki so arbitražnemu svetu na voljo za sprejetje odločitve v teh drugih postopkih.

---

(1)  Vsak arbiter imenuje največ enega pomočnika.

---

PRILOGA XXI

KODEKS RAVNANJA ZA ARBITRE IN MEDIATORJE

Opredelitev pojmov

| 1. | V tem kodeksu ravnanja:






  (a) | „arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 249 tega sporazuma; |
| --- | --- | --- |

1.

V tem kodeksu ravnanja:

(a)

„arbiter“ pomeni člana arbitražnega sveta, ustanovljenega v skladu s členom 249 tega sporazuma;

| (b) | „kandidat“ pomeni posameznika, čigar ime je na seznamu arbitrov iz člena 268 tega sporazuma in ki se ga upošteva pri izboru za arbitra v skladu s členom 249 tega sporazuma; |
| --- | --- |

(b)

„kandidat“ pomeni posameznika, čigar ime je na seznamu arbitrov iz člena 268 tega sporazuma in ki se ga upošteva pri izboru za arbitra v skladu s členom 249 tega sporazuma;

| (c) | „pomočnik“ pomeni osebo, ki v okviru mandata arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru; |
| --- | --- |

(c)

„pomočnik“ pomeni osebo, ki v okviru mandata arbitra opravlja raziskave ali zagotavlja pomoč arbitru;

| (d) | „postopek“ pomeni, razen če ni drugače določeno, postopek arbitražnega sveta iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. |
| --- | --- |

(d)

„postopek“ pomeni, razen če ni drugače določeno, postopek arbitražnega sveta iz poglavja 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

| (e) | „osebje“ nekega arbitra pomeni osebe, ki delujejo po navodilih in pod nadzorom tega člana, razen pomočnikov; |
| --- | --- |

(e)

„osebje“ nekega arbitra pomeni osebe, ki delujejo po navodilih in pod nadzorom tega člana, razen pomočnikov;

| (f) | „mediator“ pomeni osebo, ki izvaja postopek mediacije v skladu s Prilogo XIX k temu sporazumu; |
| --- | --- |

(f)

„mediator“ pomeni osebo, ki izvaja postopek mediacije v skladu s Prilogo XIX k temu sporazumu;

Odgovornosti v okviru postopka

| 2. | Med postopkom se vsak kandidat in arbiter izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja, je neodvisen in nepristranski, izogiba se neposrednim in posrednim navzkrižjem interesov ter upošteva visoke standarde ravnanja, da se ohrani neoporečnost in nepristranskost mehanizma za reševanje spora. Nekdanji arbitri morajo izpolnjevati obveznosti iz pravil 15, 16, 17 in 18 tega kodeksa ravnanja. |
| --- | --- |

2.

Med postopkom se vsak kandidat in arbiter izogiba neprimernemu ravnanju in dajanju vtisa neprimernega ravnanja, je neodvisen in nepristranski, izogiba se neposrednim in posrednim navzkrižjem interesov ter upošteva visoke standarde ravnanja, da se ohrani neoporečnost in nepristranskost mehanizma za reševanje spora. Nekdanji arbitri morajo izpolnjevati obveznosti iz pravil 15, 16, 17 in 18 tega kodeksa ravnanja.

Obveznost razkritja informacij

| 3. | Preden se potrdi izbor arbitra v skladu s poglavjem 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, mora kandidat razkriti vse svoje interese, razmerja ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko utemeljeno ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopku. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva razjasniti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in zadev. |
| --- | --- |

3.

Preden se potrdi izbor arbitra v skladu s poglavjem 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma, mora kandidat razkriti vse svoje interese, razmerja ali zadeve, ki bi lahko vplivali na njegovo neodvisnost ali nepristranskost ali ki bi lahko utemeljeno ustvarjali vtis neprimernega ravnanja ali pristranskosti v postopku. V ta namen si kandidat čim bolj prizadeva razjasniti obstoj tovrstnih interesov, razmerij in zadev.

| 4. | Kandidat ali arbiter o zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega kodeksa ravnanja obvesti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, ki zadevo nato predloži pogodbenicama v preučitev. |
| --- | --- |

4.

Kandidat ali arbiter o zadevah v zvezi z dejanskimi ali morebitnimi kršitvami tega kodeksa ravnanja obvesti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, kot je določen v členu 408(4) tega sporazuma, ki zadevo nato predloži pogodbenicama v preučitev.

| 5. | Ko je arbiter izbran, si še naprej čim bolj prizadeva razjasniti obstoj kakršnih koli interesov, razmerij ali zadev, na katere se nanaša pravilo št. 3 tega kodeksa ravnanja, in jih tudi razkrije. Obveznost razkritja velja neprekinjeno, zato mora arbiter razkriti vse tovrstne interese, razmerja in zadeve, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka. Arbiter razkrije take interese, razmerja in zadeve tako, da o njih pisno obvesti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, pogodbenici pa jih nato preučita. |
| --- | --- |

5.

Ko je arbiter izbran, si še naprej čim bolj prizadeva razjasniti obstoj kakršnih koli interesov, razmerij ali zadev, na katere se nanaša pravilo št. 3 tega kodeksa ravnanja, in jih tudi razkrije. Obveznost razkritja velja neprekinjeno, zato mora arbiter razkriti vse tovrstne interese, razmerja in zadeve, ki bi se lahko pojavili v kateri koli fazi postopka. Arbiter razkrije take interese, razmerja in zadeve tako, da o njih pisno obvesti Pridružitveni odbor v njegovi trgovinski sestavi, pogodbenici pa jih nato preučita.

Dolžnosti arbitrov

| 6. | Po potrditvi njegovega izbora mora biti arbiter ves čas trajanja postopka na voljo, da lahko svoje dolžnosti izpolnjuje temeljito in učinkovito ter pošteno in vestno. |
| --- | --- |

6.

Po potrditvi njegovega izbora mora biti arbiter ves čas trajanja postopka na voljo, da lahko svoje dolžnosti izpolnjuje temeljito in učinkovito ter pošteno in vestno.

| 7. | Arbiter upošteva zgolj tista vprašanja, ki se sprožijo v postopku in so potrebna za odločitev, in te svoje dolžnosti ne prenaša na druge osebe. |
| --- | --- |

7.

Arbiter upošteva zgolj tista vprašanja, ki se sprožijo v postopku in so potrebna za odločitev, in te svoje dolžnosti ne prenaša na druge osebe.

| 8. | Arbiter izvede vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da njegovi pomočniki in osebje poznajo pravila št. 2, 3, 4, 5, 16, 17 in 18 tega kodeksa ravnanja in ravnajo v skladu z njimi. |
| --- | --- |

8.

Arbiter izvede vse potrebne ukrepe za zagotovitev, da njegovi pomočniki in osebje poznajo pravila št. 2, 3, 4, 5, 16, 17 in 18 tega kodeksa ravnanja in ravnajo v skladu z njimi.

| 9. | Arbiter ne vzpostavlja enostranskih stikov v zvezi s postopkom. |
| --- | --- |

9.

Arbiter ne vzpostavlja enostranskih stikov v zvezi s postopkom.

Neodvisnost in nepristranskost arbitrov

| 10. | Arbiter je neodvisen in nepristranski ter se izogiba ustvarjanju vtisa neprimernosti ali pristranskosti in ne dopusti, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti in zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko. |
| --- | --- |

10.

Arbiter je neodvisen in nepristranski ter se izogiba ustvarjanju vtisa neprimernosti ali pristranskosti in ne dopusti, da bi nanj vplivali lastni interesi, zunanji pritiski, politični pomisleki, zahteve javnosti in zvestoba pogodbenici ali strah pred kritiko.

| 11. | Arbiter ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje njegovih dolžnosti. |
| --- | --- |

11.

Arbiter ne sprejema, neposredno ali posredno, nobenih obveznosti in ne sprejema ugodnosti, ki bi na kakršen koli način vplivale ali dajale vtis, da vplivajo na ustrezno izpolnjevanje njegovih dolžnosti.

| 12. | Arbiter ne izrablja svojega položaja v arbitražnem svetu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom in se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v posebnem položaju, da lahko nanj vplivajo. |
| --- | --- |

12.

Arbiter ne izrablja svojega položaja v arbitražnem svetu, da bi ugodil lastnim ali zasebnim interesom in se izogiba vsem dejanjem, ki bi lahko ustvarjala vtis, da so drugi v posebnem položaju, da lahko nanj vplivajo.

| 13. | Arbiter ne dovoli, da bi finančna, poslovna, poklicna, osebna ali socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo. |
| --- | --- |

13.

Arbiter ne dovoli, da bi finančna, poslovna, poklicna, osebna ali socialna razmerja ali odgovornosti vplivali na njegovo ravnanje ali presojo.

| 14. | Arbiter se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti. |
| --- | --- |

14.

Arbiter se izogiba vzpostavljanju razmerij ali pridobivanju finančnih interesov, ki bi lahko vplivali na njegovo nepristranskost ali utemeljeno ustvarjali vtis neprimernosti ali pristranskosti.

Obveznosti nekdanjih arbitrov

| 15. | Vsi nekdanji arbitri se izogibajo dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da je bil arbiter pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da se je okoriščal z odločitvijo arbitražnega sveta. |
| --- | --- |

15.

Vsi nekdanji arbitri se izogibajo dejavnostim, ki lahko ustvarjajo vtis, da je bil arbiter pri opravljanju svojih dolžnosti pristranski ali da se je okoriščal z odločitvijo arbitražnega sveta.

Zaupnost

| 16. | Arbiter ali nekdanji arbiter nikdar ne razkrije ali uporabi informacij, ki niso javne in so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, razen za namene tega postopka, in v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi katere koli takšne informacije za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge ali za škodovanje interesom drugih oseb. |
| --- | --- |

16.

Arbiter ali nekdanji arbiter nikdar ne razkrije ali uporabi informacij, ki niso javne in so povezane s postopkom ali pridobljene med postopkom, razen za namene tega postopka, in v nobenem primeru ne razkrije ali uporabi katere koli takšne informacije za pridobitev osebnih koristi ali koristi za druge ali za škodovanje interesom drugih oseb.

| 17. | Arbiter ne razkrije odločitve arbitražnega sveta ali njenih delov, dokler se ta ne objavi v skladu s poglavjem 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma. |
| --- | --- |

17.

Arbiter ne razkrije odločitve arbitražnega sveta ali njenih delov, dokler se ta ne objavi v skladu s poglavjem 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

| 18. | Arbiter ali nekdanji arbiter nikdar ne razkrije posvetovanj arbitražnega sveta ali stališč drugih arbitrov. |
| --- | --- |

18.

Arbiter ali nekdanji arbiter nikdar ne razkrije posvetovanj arbitražnega sveta ali stališč drugih arbitrov.

Stroški

| 19. | Vsak arbiter vodi evidenco in predloži končni obračun v zvezi s časom, ki ga je namenil postopku, in stroški, pa tudi v zvezi s časom in stroški svojega pomočnika in osebja. |
| --- | --- |

19.

Vsak arbiter vodi evidenco in predloži končni obračun v zvezi s časom, ki ga je namenil postopku, in stroški, pa tudi v zvezi s časom in stroški svojega pomočnika in osebja.

Mediatorji

| 20. | Pravila iz tega kodeksa ravnanja, ki veljajo za arbitre ali nekdanje arbitre, se smiselno uporabljajo tudi za mediatorje. |
| --- | --- |

20.

Pravila iz tega kodeksa ravnanja, ki veljajo za arbitre ali nekdanje arbitre, se smiselno uporabljajo tudi za mediatorje.

---

PRILOGA XXII

OBDAVČITEV

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom.

Posredno obdavčenje

Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost.

Uporabljajo se določbe navedene direktive, razen:

| — | področje uporabe DDV: člen 2(1)(b) in (2), člena 3 in 4; |
| --- | --- |

—

področje uporabe DDV: člen 2(1)(b) in (2), člena 3 in 4;

| — | ozemeljska uporaba: celoten naslov: členi 5 do 8; |
| --- | --- |

—

ozemeljska uporaba: celoten naslov: členi 5 do 8;

| — | davčni zavezanci: člen 9(2); |
| --- | --- |

—

davčni zavezanci: člen 9(2);

| — | obdavčljive transakcije: člen 17 in členi 20 do 23; |
| --- | --- |

—

obdavčljive transakcije: člen 17 in členi 20 do 23;

| — | kraj obdavčenja: členi 33, 34, 35, 36(2), 37, 40, 41, 42, 43(2), 50, 51, 52 in 57; |
| --- | --- |

—

kraj obdavčenja: členi 33, 34, 35, 36(2), 37, 40, 41, 42, 43(2), 50, 51, 52 in 57;

| — | obdavčljivi dogodek in obveznost obračuna davka: členi 67, 68 in 69; |
| --- | --- |

—

obdavčljivi dogodek in obveznost obračuna davka: členi 67, 68 in 69;

| — | davčna osnova: pridobitve blaga znotraj Skupnosti: člena 83 in 84; |
| --- | --- |

—

davčna osnova: pridobitve blaga znotraj Skupnosti: člena 83 in 84;

| — | stopnje: člena 100 in 101 ter odstopanja za nekatere države članice: členi 104 do 129; |
| --- | --- |

—

stopnje: člena 100 in 101 ter odstopanja za nekatere države članice: členi 104 do 129;

| — | oprostitve: transakcije znotraj Skupnosti: členi 138 do 142; uvoz: člena 143(1)(d) in 145; izvoz: člen 146(1)(b); mednarodni prevoz: člena 149 in 150(1); mednarodno trgovanje: členi 162, 164, 165 in 166; |
| --- | --- |

—

oprostitve: transakcije znotraj Skupnosti: členi 138 do 142; uvoz: člena 143(1)(d) in 145; izvoz: člen 146(1)(b); mednarodni prevoz: člena 149 in 150(1); mednarodno trgovanje: členi 162, 164, 165 in 166;

| — | odbitki: člen 171(1) in člen 172; |
| --- | --- |

—

odbitki: člen 171(1) in člen 172;

| — | obveznosti: členi 195, 196, 197, 200, 209, 210, 213(2), 214(1) razen člena 214(1)(a) in člena 216; |
| --- | --- |

—

obveznosti: členi 195, 196, 197, 200, 209, 210, 213(2), 214(1) razen člena 214(1)(a) in člena 216;

| — | fakturiranje: člen 237; |
| --- | --- |

—

fakturiranje: člen 237;

| — | knjigovodstvo: členi 243, 245 in 249; |
| --- | --- |

—

knjigovodstvo: členi 243, 245 in 249;

| — | obračuni: členi 253, 254, 257, 258 in 259; |
| --- | --- |

—

obračuni: členi 253, 254, 257, 258 in 259;

| — | rekapitulacijska poročila: členi 262 do 270; |
| --- | --- |

—

rekapitulacijska poročila: členi 262 do 270;

| — | obveznosti glede nekaterih transakcij pri uvozu in izvozu: členi 274 do 280; |
| --- | --- |

—

obveznosti glede nekaterih transakcij pri uvozu in izvozu: členi 274 do 280;

| — | posebne ureditve: členi 293, 294 in 344 do 356; posebna ureditev za elektronsko poslovanje: členi 357 do 369; |
| --- | --- |

—

posebne ureditve: členi 293, 294 in 344 do 356; posebna ureditev za elektronsko poslovanje: členi 357 do 369;

| — | odstopanja za nekatere države članice: členi 370 do 396; |
| --- | --- |

—

odstopanja za nekatere države članice: členi 370 do 396;

| — | druge določbe: členi 397 do 400; |
| --- | --- |

—

druge določbe: členi 397 do 400;

| — | končne določbe: členi 402 do 414. |
| --- | --- |

—

končne določbe: členi 402 do 414.

Časovni razpored: določbe navedene direktive, razen zgoraj navedenega seznama, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Gruzija ohrani pravico do oprostitev za dobavo blaga in storitev, ki so ob začetku veljavnosti tega sporazuma oproščeni v skladu z gruzijskim davčnim zakonikom.

Direktiva Sveta 2011/64/EU z dne 21. junija 2011 o strukturi in stopnjah trošarine, ki velja za tobačne izdelke

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, razen členov 7(2), 8, 9, 10, 11, 12, 14(1), 14(2), 14(4), 18 in 19 navedene direktive, za katero bo predlog sklepa Pridružitvenega sveta o časovnem razporedu predložen v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma ob upoštevanju potreb Gruzije, da sodeluje v boju proti tihotapljenju in brani svoje davčne prihodke.

Direktiva Sveta 2007/74/ES z dne 20. decembra 2007 o oprostitvi plačila davka na dodano vrednost in trošarine na uvoz blaga za osebe, ki potujejo iz tretjih držav

Uporablja se naslednji oddelek navedene direktive:

| — | oddelek 3 o količinskih omejitvah |
| --- | --- |

—

oddelek 3 o količinskih omejitvah

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Gruzija bo ohranila pravico, da žgane pijače, ki so jih v majhnih količinah proizvedli posamezniki za domačo porabo in ne za namene trženja, oprosti trošarin.

Direktiva Sveta 2003/96/ES z dne 27. oktobra 2003 o prestrukturiranju okvira Skupnosti za obdavčitev energentov in električne energije

Časovni razpored: določbe navedene direktive, razen Priloge 1 k Direktivi, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 2008/118/ES z dne 16. decembra 2008 o splošnem režimu za trošarino

Uporablja se naslednji člen Direktive 2008/118/ES:

| — | člen 1 |
| --- | --- |

—

člen 1

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Trinajsta direktiva Sveta 86/560/EGS z dne 17. novembra 1986 o usklajevanju zakonodaje držav članic glede prometnih davkov – Postopki vračila davka na dodano vrednost davčnim zavezancem, ki nimajo stalnega prebivališča ali sedeža na ozemlju Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

PRILOGA XXIII

STATISTIKA

Pravni red EU na področju statistike, kot je naveden v členu 291 Poglavja 4 (Statistika) Naslova V (Gospodarsko sodelovanje) tega sporazuma, je določen v letno posodobljenem priročniku o statističnih zahtevah, za katerega pogodbenici soglašata, da je priložen temu sporazumu.

Zadnja razpoložljiva različica priročnika o statističnih zahtevah je na voljo na spletni strani Statističnega urada Evropske unije (Eurostat) v elektronski obliki: http://epp.eurostat.ec.europa.eu

---

PRILOGA XXIV

PREVOZ

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom.

Cestni prevoz

Tehnični pogoji

Direktiva Sveta 92/6/EGS z dne 10. februarja 1992 o vgradnji in uporabi naprav za omejevanje hitrosti za določene kategorije motornih vozil v Skupnosti

Časovni razpored:

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v mednarodnem prevozu, se določbe navedene direktive izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v nacionalnem prevozu in so bila ob začetku veljavnosti tega sporazuma že registrirana, se določbe navedene direktive izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki so registrirana prvič, se določbe navedene direktive izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 96/53/ES z dne 25. julija 1996 o določitvi največjih dovoljenih mer določenih cestnih vozil v Skupnosti v notranjem in mednarodnem prometu in največjih dovoljenih tež v mednarodnem prometu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o tehničnih pregledih motornih vozil in njihovih priklopnikov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se za avtobuse in tovornjake izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, za druge kategorije vozil pa v štirih letih od začetka njegove veljavnosti.

Varnostni pogoji

Direktiva 2006/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o vozniških dovoljenjih

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | uvedba kategorij vozniških dovoljenj (člen 4), |
| --- | --- |

—

uvedba kategorij vozniških dovoljenj (člen 4),

| — | pogoji za izdajo vozniškega dovoljenja (členi 5, 6 in 7); |
| --- | --- |

—

pogoji za izdajo vozniškega dovoljenja (členi 5, 6 in 7);

| — | zahteve za vozniški izpit (prilogi II in III). |
| --- | --- |

—

zahteve za vozniški izpit (prilogi II in III).

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

Časovni razpored:

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v mednarodnem prevozu, se določbe navedene direktive izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v nacionalnem prevozu, se določbe navedene direktive izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Socialni pogoji

Uredba (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom

Časovni razpored:

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v mednarodnem prevozu, se določbe navedene uredbe izvedejo ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v nacionalnem prevozu in so bila ob začetku veljavnosti tega sporazuma že registrirana, se določbe navedene uredbe izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Sveta (EGS) 3821/85 z dne 20. decembra 1985 o tahografu (nadzorni napravi) v cestnem prometu

Časovni razpored:

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v mednarodnem prevozu, se določbe navedene uredbe izvedejo ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v nacionalnem prevozu in so bila ob začetku veljavnosti tega sporazuma že registrirana, se določbe navedene uredbe izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o minimalnih pogojih za izvajanje uredb Sveta (EGS) št. 3820/85 in (EGS) št. 3821/85 o socialni zakonodaji v zvezi z dejavnostmi v cestnem prometu

Časovni razpored: Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v mednarodnem prevozu, se določbe navedene direktive izvedejo ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v nacionalnem prevozu, se določbe navedene direktive izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika

Uporabljajo se naslednje določbe navedene uredbe:

| — | Členi 3, 4, 5, 6, 7 (brez monetarne vrednosti finančnega položaja), 8, 10, 11, 12, 13, 14 in 15 ter Priloga I k navedeni uredbi. |
| --- | --- |

—

Členi 3, 4, 5, 6, 7 (brez monetarne vrednosti finančnega položaja), 8, 10, 11, 12, 13, 14 in 15 ter Priloga I k navedeni uredbi.

Časovni razpored:

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v mednarodnem prevozu, se določbe navedene uredbe izvedejo v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v nacionalnem prevozu, se določbe navedene uredbe izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2003 o temeljnih kvalifikacijah in rednem usposabljanju voznikov nekaterih cestnih vozil za prevoz blaga ali potnikov

Časovni razpored:

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v mednarodnem prevozu, se določbe navedene direktive izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Za vsa vozila, ki izvajajo dejavnosti v nacionalnem prevozu, se določbe navedene direktive izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Fiskalni pogoji

Direktiva 1999/62/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo, ko se Gruzija odloči za uvedbo cestnin ali pristojbin za uporabo določene infrastrukture.

Železniški promet

Dostop do trga in infrastrukture

Direktiva 2012/34/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o vzpostavitvi enotnega evropskega železniškega območja

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | členi 1 do 9, |
| --- | --- |

—

členi 1 do 9,

| — | členi 16 do 25, |
| --- | --- |

—

členi 16 do 25,

| — | členi 26 do 57. |
| --- | --- |

—

členi 26 do 57.

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo do avgusta 2022.

Uredba (EU) št. 913/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o evropskem železniškem omrežju za konkurenčen tovorni promet

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Tehnični in varnostni pogoji ter interoperabilnost

Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2007/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o izdaji spričeval strojevodjem, ki upravljajo lokomotive in vlake na železniškem omrežju Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2008/57/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o interoperabilnosti železniškega sistema v Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Drugi vidiki

Uredba (ES) št. 1370/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o javnih storitvah železniškega in cestnega potniškega prevoza

Časovni razpored: določbe navedene uredbe v zvezi z javnimi storitvami železniškega potniškega prevoza se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Predlog o izvajanju določb navedene uredbe v zvezi z javnimi storitvami cestnega potniškega prevoza se predloži Pridružitvenemu svetu v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1371/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o pravicah in obveznostih potnikov v železniškem prometu

Časovni razpored: določbe navedene uredbe (razen členov 9, 11, 12, 19, 20(1) in 26) se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Členi 9, 11, 12, 19, 20(1) in 26 navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Gruzija si pridržuje pravico do uporabe Priloge I k navedeni uredbi samo za odsek od postaje Gardabani do postaje Kartsakhi do državne meje (244 km), ko bo linija začela delovati.

Zračni prevoz

Postopno približanje v sektorju zračnega prevoza poteka v okviru sporazuma o skupnem zračnem prostoru med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, ki je bil podpisan 2. decembra 2010 v Bruslju ter vsebuje seznam in časovni razpored za izvajanje pravnega reda EU na področju letalstva v obliki priloge.

---

PRILOGA XXV

ENERGETIKA

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnim instrumentom.

Električna energija

Direktiva 2009/72/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z električno energijo

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Uredba (ES) št. 714/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Direktiva 2005/89/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. januarja 2006 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z električno energijo in naložb v infrastrukturo

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Direktiva 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Plin

Direktiva 2009/73/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/73/ES se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Uredba (ES) št. 715/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina, kakor je bila spremenjena s Sklepom Komisije 2010/685/EU z dne 10. novembra 2010

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 715/2009 se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Direktiva 2008/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2008 o enotnem postopku Skupnosti za večjo preglednost cen plina in električne energije, ki se zaračunavajo industrijskim končnim uporabnikom

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Uredba (EU) št. 994/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. oktobra 2010 o ukrepih za zagotavljanje zanesljivosti oskrbe s plinom

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Obnovljivi viri energije

Direktiva 2009/28/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju uporabe energije iz obnovljivih virov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Nafta

Direktiva Sveta 2009/119/ES z dne 14. septembra 2009 o obveznosti držav članic glede vzdrževanja minimalnih zalog surove nafte in/ali naftnih derivatov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Energetska učinkovitost

Direktiva 2006/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o učinkovitosti rabe končne energije in o energetskih storitvah

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Direktiva 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o navajanju porabe energije in drugih virov izdelkov, povezanih z energijo, s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Izvedbene direktive/uredbe:

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1059/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2010/30/EU glede zahtev za energijsko označevanje gospodinjskih pomivalnih strojev |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1059/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2010/30/EU glede zahtev za energijsko označevanje gospodinjskih pomivalnih strojev

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1060/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih hladilnih aparatov |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1060/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih hladilnih aparatov

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1061/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralnih strojev |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1061/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralnih strojev

| — | Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za energijsko označevanje televizijskih sprejemnikov |
| --- | --- |

—

Delegirana uredba Komisije (EU) št. 1062/2010 z dne 28. septembra 2010 o dopolnitvi Direktive 2010/30/EU Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za energijsko označevanje televizijskih sprejemnikov

| — | Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku |
| --- | --- |

—

Direktiva Sveta 92/75/EGS z dne 22. septembra 1992 o navajanju porabe energije in drugih virov gospodinjskih aparatov s pomočjo nalepk in standardiziranih podatkov o izdelku

| — | Direktiva Komisije 2003/66/ES z dne 3. julija 2003 o spremembi Direktive 94/2/ES o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem električnih hladilnikov, zamrzovalnikov in njihovih kombinacij |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 2003/66/ES z dne 3. julija 2003 o spremembi Direktive 94/2/ES o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem električnih hladilnikov, zamrzovalnikov in njihovih kombinacij

| — | Direktiva Komisije 2002/40/ES z dne 8. maja 2002 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih električnih pečic |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 2002/40/ES z dne 8. maja 2002 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih električnih pečic

| — | Direktiva Komisije 2002/31/ES z dne 22. marca 2002 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih klimatskih naprav |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 2002/31/ES z dne 22. marca 2002 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih klimatskih naprav

| — | Direktiva Komisije 1999/9/ES z dne 26. februarja 1999 o spremembah Direktive 97/17/ES o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pomivalnih strojev |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 1999/9/ES z dne 26. februarja 1999 o spremembah Direktive 97/17/ES o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pomivalnih strojev

| — | Direktiva Komisije 98/11/ES z dne 27. januarja 1998 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih svetilk |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 98/11/ES z dne 27. januarja 1998 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih svetilk

| — | Direktiva Komisije 97/17/ES z dne 16. aprila 1997 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pomivalnih strojev |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 97/17/ES z dne 16. aprila 1997 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pomivalnih strojev

| — | Direktiva Komisije 96/89/ES z dne 17. decembra 1996 o spremembi Direktive 95/12/ES o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralnih strojev |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 96/89/ES z dne 17. decembra 1996 o spremembi Direktive 95/12/ES o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralnih strojev

| — | Direktiva Komisije 96/60/ES z dne 19. septembra 1996 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralno-sušilnih strojev |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 96/60/ES z dne 19. septembra 1996 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralno-sušilnih strojev

| — | Direktiva Komisije 95/13/ES z dne 23. maja 1995 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih električnih sušilnih strojev |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 95/13/ES z dne 23. maja 1995 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih električnih sušilnih strojev

| — | Direktiva Komisije 95/12/ES z dne 23. maja 1995 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralnih strojev |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 95/12/ES z dne 23. maja 1995 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem gospodinjskih pralnih strojev

| — | Direktiva Komisije 94/2/ES z dne 21. januarja 1994 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem električnih hladilnikov, zamrzovalnikov in njihovih kombinacij |
| --- | --- |

—

Direktiva Komisije 94/2/ES z dne 21. januarja 1994 o izvajanju Direktive Sveta 92/75/EGS v zvezi z energijskim označevanjem električnih hladilnikov, zamrzovalnikov in njihovih kombinacij

Časovni razpored: določbe navedenih izvedbenih direktiv/uredb se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki ga je Gruzija sprejela v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Iskanje in raziskovanje ogljikovodikov

Direktiva 94/22/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 1994 o pogojih za izdajo in uporabo dovoljenj za iskanje, raziskovanje in izkoriščanje ogljikovodikov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Energetska učinkovitost

Direktiva 2012/27/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o energetski učinkovitosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvajajo v skladu s časovnim razporedom, ki bo sprejet v okviru Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti. Če pristop Gruzije k Pogodbi o ustanovitvi Energetske skupnosti ne bo začel veljati v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, bo Pridružitvenemu svetu v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma predložen predlog časovnega razporeda.

Direktiva 2009/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o spodbujanju čistih in energetsko učinkovitih vozil za cestni prevoz

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 859/2009 z dne 18. septembra 2009 o spremembi Uredbe (ES) št. 244/2009 v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo glede ultravijoličnega sevanja neusmerjenih svetil v gospodinjstvu

Časovni razpored: določbe Uredbe (ES) št. 859/2009 se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 107/2009 z dne 4. februarja 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo enostavnih TV-komunikatorjev

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 1275/2008 z dne 17. decembra 2008 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo za porabo energije pri električni in elektronski gospodinjski ter pisarniški opremi v stanju pripravljenosti in izključenosti

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 641/2009 z dne 22. julija 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo samostojnih obtočnih črpalk in obtočnih črpalk, namenjenih vgradnji v izdelke

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (EU) št. 640/2009 z dne 22. julija 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo elektromotorjev

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisija (ES) št. 643/2009 z dne 22. julija 2009 o izvajanju Direktive 2005/32/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih hladilnih aparatov

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (ES) št. 642/2009 z dne 22. julija 2009 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2005/32/ES glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo televizorjev

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/42/EGS z dne 21. maja 1992 o zahtevanih izkoristkih novih toplovodnih kotlov na tekoča ali plinasta goriva

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 106/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2008 o programu Skupnosti za označevanje energetske učinkovitosti pisarniške opreme

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1222/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2009 o označevanju pnevmatik glede na izkoristek goriva in druge bistvene parametre

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (EU) št. 1015/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2009/125/ES v zvezi z zahtevami za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pralnih strojev

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba Komisije (EU) št. 1016/2010 z dne 10. novembra 2010 o izvajanju Direktive 2009/125/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede zahtev za okoljsko primerno zasnovo gospodinjskih pomivalnih strojev

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

PRILOGA XXVI

OKOLJE

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

Okoljsko upravljanje in vključitev okolja v druga področja politik

Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov (člena 2 in 3); |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov (člena 2 in 3);

| — | določitev zahtev, da so projekti iz Priloge I predmet presoje vplivov na okolje, in vzpostavitev postopka za določitev, za katere projekte iz Priloge II je potrebna presoja vplivov na okolje (člen 4). Določbe, ki se nanašajo na nekatera področja, ki se obravnavajo ločeno v tem poglavju, se izvedejo v časovnem okviru, ki ga določajo ustrezne direktive; |
| --- | --- |

—

določitev zahtev, da so projekti iz Priloge I predmet presoje vplivov na okolje, in vzpostavitev postopka za določitev, za katere projekte iz Priloge II je potrebna presoja vplivov na okolje (člen 4). Določbe, ki se nanašajo na nekatera področja, ki se obravnavajo ločeno v tem poglavju, se izvedejo v časovnem okviru, ki ga določajo ustrezne direktive;

| — | določitev obsega informacij, ki jih mora predložiti nosilec projekta (člen 5); |
| --- | --- |

—

določitev obsega informacij, ki jih mora predložiti nosilec projekta (člen 5);

| — | določitev postopka za posvetovanje z okoljskimi organi ter postopka za javno posvetovanje (člen 6); |
| --- | --- |

—

določitev postopka za posvetovanje z okoljskimi organi ter postopka za javno posvetovanje (člen 6);

| — | ureditev izmenjave podatkov in posvetovanj z državami članicami EU, na okolje katerih bo projekt verjetno pomembno vplival (člen 7); |
| --- | --- |

—

ureditev izmenjave podatkov in posvetovanj z državami članicami EU, na okolje katerih bo projekt verjetno pomembno vplival (člen 7);

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov; |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

| — | določitev ukrepov za obveščanje javnosti o odločitvah glede vlog za pridobitev soglasja za izvedbo (člen 9); |
| --- | --- |

—

določitev ukrepov za obveščanje javnosti o odločitvah glede vlog za pridobitev soglasja za izvedbo (člen 9);

| — | vzpostavitev učinkovitih, ne predragih in hitrih revizijskih postopkov na upravni in pravosodni ravni z vključitvijo javnosti in nevladnih organizacij (člen 11).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev učinkovitih, ne predragih in hitrih revizijskih postopkov na upravni in pravosodni ravni z vključitvijo javnosti in nevladnih organizacij (člen 11).

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev postopka za odločanje o tem, kateri načrti ali programi zahtevajo strateško okoljsko oceno, ter določitev zahtev, da se za načrte ali programe, za katere je strateška okoljska ocena obvezna, takšna ocena tudi izvede (člen 3); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopka za odločanje o tem, kateri načrti ali programi zahtevajo strateško okoljsko oceno, ter določitev zahtev, da se za načrte ali programe, za katere je strateška okoljska ocena obvezna, takšna ocena tudi izvede (člen 3);

| — | določitev postopka za posvetovanje z okoljskimi organi ter postopka za javno posvetovanje (člen 6); |
| --- | --- |

—

določitev postopka za posvetovanje z okoljskimi organi ter postopka za javno posvetovanje (člen 6);

| — | ureditev izmenjave podatkov in posvetovanj z državami članicami EU, na okolje katerih bo projekt verjetno pomembno vplival (člen 7);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

ureditev izmenjave podatkov in posvetovanj z državami članicami EU, na okolje katerih bo projekt verjetno pomembno vplival (člen 7);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/4/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2003 o dostopu javnosti do informacij o okolju

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov; |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

| — | vzpostavitev praktične ureditve, v okviru katere okoljske informacije postanejo dostopne javnosti, ter izjeme, ki se uporabljajo (člena 3 in 4); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev praktične ureditve, v okviru katere okoljske informacije postanejo dostopne javnosti, ter izjeme, ki se uporabljajo (člena 3 in 4);

| — | zagotovitev, da javni organi okoljske informacije dajo na voljo javnosti (člen 3(1)); |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da javni organi okoljske informacije dajo na voljo javnosti (člen 3(1));

| — | vzpostavitev postopkov za pregled odločitev, na podlagi katerih nekatere informacije o okolju ne bi bile sporočene ali bi bile sporočene le delno (člen 6); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopkov za pregled odločitev, na podlagi katerih nekatere informacije o okolju ne bi bile sporočene ali bi bile sporočene le delno (člen 6);

| — | vzpostavitev sistema za razširjanje okoljskih informacij javnosti (člen 7);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema za razširjanje okoljskih informacij javnosti (člen 7);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

v povezavi z direktivami 2008/50/ES, 91/676/EGS, 2008/98/ES, 2010/75/EU in 2011/92/EU:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: določbe Direktive 2003/35/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/35/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev mehanizma za obveščanje javnosti (člena 2(2)(a) in 2(2)(d)); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za obveščanje javnosti (člena 2(2)(a) in 2(2)(d));

| — | vzpostavitev mehanizma za javno posvetovanje (člena 2(2)(b) in 2(3)); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za javno posvetovanje (člena 2(2)(b) in 2(3));

| — | vzpostavitev mehanizma za zbiranje pripomb in mnenj javnosti, ki naj bi se upoštevala v postopku sprejemanja odločitev (člen 2(2)(c)); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za zbiranje pripomb in mnenj javnosti, ki naj bi se upoštevala v postopku sprejemanja odločitev (člen 2(2)(c));

| — | zagotavljanje učinkovitega, hitrega in ne predragega dostopa do pravnega varstva na upravni in pravosodni ravni za javnost (tudi nevladne organizacije) v okviru teh postopkov (člena 3(7) in 4(4), presoja vplivov na okolje ter IPPC).
  Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2003/35/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

zagotavljanje učinkovitega, hitrega in ne predragega dostopa do pravnega varstva na upravni in pravosodni ravni za javnost (tudi nevladne organizacije) v okviru teh postopkov (člena 3(7) in 4(4), presoja vplivov na okolje ter IPPC).

Časovni razpored: navedene določbe Direktive 2003/35/ES se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o okoljski odgovornosti v zvezi s preprečevanjem in sanacijo okoljske škode

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov (člen 11);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov (člen 11);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev pravil in postopkov za preprečevanje in sanacijo okoljske škode (voda, zemljišča, zaščitene vrste in naravni habitati) na podlagi načela odgovornosti povzročitelja (členi 5, 6 in 7, Priloga II). Določbe v zvezi z ocenjevanjem možnosti sanacije z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij se izvedejo v časovnem okviru, ki ga določajo ustrezne direktive; |
| --- | --- |

—

določitev pravil in postopkov za preprečevanje in sanacijo okoljske škode (voda, zemljišča, zaščitene vrste in naravni habitati) na podlagi načela odgovornosti povzročitelja (členi 5, 6 in 7, Priloga II). Določbe v zvezi z ocenjevanjem možnosti sanacije z uporabo najboljših razpoložljivih tehnologij se izvedejo v časovnem okviru, ki ga določajo ustrezne direktive;

| — | določitev objektivne odgovornosti za nevarne poklicne dejavnosti (člen 3(1)(a) in Priloga III). V povezavi z ustreznimi direktivami, navedenimi v tem poglavju; |
| --- | --- |

—

določitev objektivne odgovornosti za nevarne poklicne dejavnosti (člen 3(1)(a) in Priloga III). V povezavi z ustreznimi direktivami, navedenimi v tem poglavju;

| — | določitev obveznosti za izvajalce, da sprejmejo potrebne preventivne in sanacijske ukrepe, vključno z odgovornostjo za stroške (členi 5, 6, 7, 8, 9 in 10); |
| --- | --- |

—

določitev obveznosti za izvajalce, da sprejmejo potrebne preventivne in sanacijske ukrepe, vključno z odgovornostjo za stroške (členi 5, 6, 7, 8, 9 in 10);

| — | vzpostavitev mehanizmov, prek katerih lahko prizadete osebe, vključno z nevladnimi organizacijami, v primeru okoljske škode zahtevajo ukrepe pristojnih organov, vključno z neodvisnim pregledom (člena 12 in 13).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizmov, prek katerih lahko prizadete osebe, vključno z nevladnimi organizacijami, v primeru okoljske škode zahtevajo ukrepe pristojnih organov, vključno z neodvisnim pregledom (člena 12 in 13).

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Kakovost zraka

Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev in klasifikacija območij in aglomeracij (člen 4);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev in klasifikacija območij in aglomeracij (člen 4);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka v zvezi z onesnaževalci zraka na podlagi ustreznih meril (členi 5, 6 in 9);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka v zvezi z onesnaževalci zraka na podlagi ustreznih meril (členi 5, 6 in 9);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava načrtov v zvezi s kakovostjo zraka za območja in aglomeracije, kjer ravni onesnaževalcev zraka presegajo mejne vrednosti / ciljne vrednosti (člen 23);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava načrtov v zvezi s kakovostjo zraka za območja in aglomeracije, kjer ravni onesnaževalcev zraka presegajo mejne vrednosti / ciljne vrednosti (člen 23);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava kratkoročnih akcijskih načrtov za območja in aglomeracije, kjer obstaja tveganje, da bodo presežene alarmne vrednosti (člen 24);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava kratkoročnih akcijskih načrtov za območja in aglomeracije, kjer obstaja tveganje, da bodo presežene alarmne vrednosti (člen 24);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema za informiranje javnosti (člen 26);
  Časovni načrt: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, razen člena 26(1)(d), ki se izvede v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema za informiranje javnosti (člen 26);

Časovni načrt: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, razen člena 26(1)(d), ki se izvede v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/107/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o arzenu, kadmiju, živem srebru, niklju in policikličnih aromatskih ogljikovodikih v zunanjem zraku

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev in klasifikacija območij in aglomeracij (člen 3(2));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev in klasifikacija območij in aglomeracij (člen 3(2));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka v zvezi z onesnaževalci zraka na podlagi ustreznih meril (člen 4);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema za ocenjevanje kakovosti zunanjega zraka v zvezi z onesnaževalci zraka na podlagi ustreznih meril (člen 4);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | sprejetje ukrepov za ohranitev/izboljšanje kakovosti zraka v zvezi z relevantnimi onesnaževali (člen 3(1) in 3(3)).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje ukrepov za ohranitev/izboljšanje kakovosti zraka v zvezi z relevantnimi onesnaževali (člen 3(1) in 3(3)).

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003 in Direktivo 2005/33/ES

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 1999/32/ES:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev učinkovitega sistema vzorčenja in ustreznih analitičnih metod za analizo (člen 6);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev učinkovitega sistema vzorčenja in ustreznih analitičnih metod za analizo (člen 6);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | prepoved uporabe težkega kurilnega olja in plinskega olja, katerega vsebnost žvepla presega določene mejne vrednosti (člena 3(1) in 4(1));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

prepoved uporabe težkega kurilnega olja in plinskega olja, katerega vsebnost žvepla presega določene mejne vrednosti (člena 3(1) in 4(1));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | uporaba mejnih vrednosti za vsebnost žvepla v gorivih za plovila (člena 4a in 4b);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

uporaba mejnih vrednosti za vsebnost žvepla v gorivih za plovila (člena 4a in 4b);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) 1882/2003

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava seznama vseh terminalov za skladiščenje in natovarjanje nafte (člen 2);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava seznama vseh terminalov za skladiščenje in natovarjanje nafte (člen 2);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev tehničnih ukrepov za zmanjšanje izgube bencina iz naprav za skladiščenje na terminalih in bencinskih črpalkah ter med polnjenjem/praznjenjem premičnih rezervoarjev v terminalih (členi 3, 4 in 6 ter Priloga III);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev tehničnih ukrepov za zmanjšanje izgube bencina iz naprav za skladiščenje na terminalih in bencinskih črpalkah ter med polnjenjem/praznjenjem premičnih rezervoarjev v terminalih (členi 3, 4 in 6 ter Priloga III);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | zahteva, da vsi polnilni otoki za avtocisterne in premični rezervoarji izpolnjujejo zahteve (člena 4 in 5);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

zahteva, da vsi polnilni otoki za avtocisterne in premični rezervoarji izpolnjujejo zahteve (člena 4 in 5);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev največje mejne vrednosti vsebnosti HOS za barve in lake (člen 3 in Priloga II);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev največje mejne vrednosti vsebnosti HOS za barve in lake (člen 3 in Priloga II);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev zahtev, ki zagotavljajo označevanje proizvodov, danih v promet, ter dajanje v promet proizvodov, ki izpolnjujejo ustrezne zahteve (člena 3 in 4).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev zahtev, ki zagotavljajo označevanje proizvodov, danih v promet, ter dajanje v promet proizvodov, ki izpolnjujejo ustrezne zahteve (člena 3 in 4).

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Kakovost vode in gospodarjenje z vodnimi viri, vključno z morskim okoljem

Direktiva 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike, kakor je bila spremenjena z Odločbo št. 2455/2001/ES

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev vodnih območij ter vzpostavitev upravnih ureditev za mednarodne reke, jezera in obalne vode (člen 3(1) do(7));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev vodnih območij ter vzpostavitev upravnih ureditev za mednarodne reke, jezera in obalne vode (člen 3(1) do(7));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | analiza značilnosti vodnih območij (člen 5);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

analiza značilnosti vodnih območij (člen 5);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava programov za spremljanje kakovosti vode (člen 8);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s podtalnico) se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s površinskimi vodami) se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava programov za spremljanje kakovosti vode (člen 8);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s podtalnico) se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s površinskimi vodami) se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava načrtov za upravljanje vodnih območij, posvetovanje z javnostjo ter objava teh načrtov (člena 13 in 14).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava načrtov za upravljanje vodnih območij, posvetovanje z javnostjo ter objava teh načrtov (člena 13 in 14).

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v desetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2007/60/EC Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2007 o oceni in obvladovanju poplavne ogroženosti

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | predhodna ocena poplavne ogroženosti (člena 4 in 5);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

predhodna ocena poplavne ogroženosti (člena 4 in 5);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava kart poplavne nevarnosti in kart poplavne ogroženosti (člen 6);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava kart poplavne nevarnosti in kart poplavne ogroženosti (člen 6);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti (člen 7);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava načrtov za obvladovanje poplavne ogroženosti (člen 7);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode, kakor je bila spremenjena z Direktivo 98/15/ES in Uredbo (ES) št. 1882/2003

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 91/271/EGS:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | ocena stanja zbiranja in čiščenja komunalne odpadne vode;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

ocena stanja zbiranja in čiščenja komunalne odpadne vode;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | opredelitev občutljivih območij in aglomeracij (člen 5 in Priloga II);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

opredelitev občutljivih območij in aglomeracij (člen 5 in Priloga II);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava tehničnega in investicijskega programa za zbiranje in čiščenje komunalnih odpadnih voda
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava tehničnega in investicijskega programa za zbiranje in čiščenje komunalnih odpadnih voda

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 98/83/ES z dne 3. novembra 1998 o kakovosti vode, namenjene za prehrano ljudi, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev standardov za pitno vodo (člena 4 in 5);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev standardov za pitno vodo (člena 4 in 5);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema spremljanja (člena 6 in 7);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema spremljanja (člena 6 in 7);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev mehanizma za obveščanje uporabnikov (člen 13);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za obveščanje uporabnikov (člen 13);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 91/676/EGS z dne 12. decembra 1991 o varstvu voda pred onesnaževanjem z nitrati iz kmetijskih virov, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1882/2003

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev programov spremljanja (člen 6);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s podtalnico) se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s površinskimi vodami) se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev programov spremljanja (člen 6);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s podtalnico) se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s površinskimi vodami) se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | odkrivanje onesnaženih ali ogroženih voda in določitev območij, kjer obstaja nevarnost onesnaženja z nitrati (člen 3);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s podtalnico) se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s površinskimi vodami) se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

odkrivanje onesnaženih ali ogroženih voda in določitev območij, kjer obstaja nevarnost onesnaženja z nitrati (člen 3);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s podtalnico) se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive (v zvezi s površinskimi vodami) se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava akcijskih načrtov in kodeksov dobre kmetijske prakse za območja, kjer obstaja nevarnost onesnaženja z nitrati (člena 4 in 5);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava akcijskih načrtov in kodeksov dobre kmetijske prakse za območja, kjer obstaja nevarnost onesnaženja z nitrati (člena 4 in 5);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava morske strategije v sodelovanju z ustreznimi državami članicami EU (člena 5 in 6) (v primeru sodelovanja z državami, ki niso članice EU, se zaveze Gruzije iz člena 6(2) uskladijo z zavezami iz konvencije o Črnem morju);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava morske strategije v sodelovanju z ustreznimi državami članicami EU (člena 5 in 6) (v primeru sodelovanja z državami, ki niso članice EU, se zaveze Gruzije iz člena 6(2) uskladijo z zavezami iz konvencije o Črnem morju);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | začetna presoja morskih voda, določitev dobrega okoljskega stanja in vzpostavitev okoljskih ciljnih vrednosti in kazalcev (člen 5 in členi 8 do 10);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

začetna presoja morskih voda, določitev dobrega okoljskega stanja in vzpostavitev okoljskih ciljnih vrednosti in kazalcev (člen 5 in členi 8 do 10);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev programa spremljanja za stalno presojo in redno posodabljanje ciljev (člena 5 in 11);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev programa spremljanja za stalno presojo in redno posodabljanje ciljev (člena 5 in 11);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava programa ukrepov za dosego dobrega okoljskega statusa (člena 5 in 13);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava programa ukrepov za dosego dobrega okoljskega statusa (člena 5 in 13);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Ravnanje z odpadki

Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava načrtov za ravnanje z odpadki v skladu s petstopenjsko hierarhijo ravnanja z odpadki ter programov za preprečevanje nastajanja odpadkov (Poglavje V, razen člena 29(4));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava načrtov za ravnanje z odpadki v skladu s petstopenjsko hierarhijo ravnanja z odpadki ter programov za preprečevanje nastajanja odpadkov (Poglavje V, razen člena 29(4));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev mehanizma za povračilo stroškov v skladu z načelom odgovornosti povzročitelja (člen 14);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za povračilo stroškov v skladu z načelom odgovornosti povzročitelja (člen 14);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema izdajanja dovoljenj za ustanove/podjetja, ki odvažajo ali predelujejo odpadke, s posebnimi obveznostmi glede ravnanja z nevarnimi odpadki (Poglavje IV);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema izdajanja dovoljenj za ustanove/podjetja, ki odvažajo ali predelujejo odpadke, s posebnimi obveznostmi glede ravnanja z nevarnimi odpadki (Poglavje IV);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev registra ustanov in podjetji, ki zbirajo in prevažajo odpadke (Poglavje IV);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev registra ustanov in podjetji, ki zbirajo in prevažajo odpadke (Poglavje IV);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 1999/31/ES z dne 26. aprila 1999 o odlaganju odpadkov na odlagališčih, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) 1882/2003

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | razvrstitev odlagališč (člen 4);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

razvrstitev odlagališč (člen 4);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava nacionalne strategije za zmanjšanje biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih (člen 5);
  Časovni razpored: navedene določbe člena 5(1) navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Znotraj tega časovnega okvira bo Pridružitveni svet odločil glede datumov in odstotkov v zvezi z zmanjšanjem biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih, in določil referenčno leto. Določbe člena 5(3) in (4) navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava nacionalne strategije za zmanjšanje biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih (člen 5);

Časovni razpored: navedene določbe člena 5(1) navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Znotraj tega časovnega okvira bo Pridružitveni svet odločil glede datumov in odstotkov v zvezi z zmanjšanjem biorazgradljivih komunalnih odpadkov, ki se odlagajo na odlagališčih, in določil referenčno leto. Določbe člena 5(3) in (4) navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema vlog za dovoljenja ter postopka prevzema odpadkov (členi 5, 6, 7, 11, 12 in 14, razen dela člena 7(i), ki se nanaša na zahteve iz člena 8(a)(iv))
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema vlog za dovoljenja ter postopka prevzema odpadkov (členi 5, 6, 7, 11, 12 in 14, razen dela člena 7(i), ki se nanaša na zahteve iz člena 8(a)(iv))

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev postopkov nadzora in spremljanja med obratovanjem odlagališč ter postopkov zapiranja in upravljanja po zaprtju za odlagališča, katerih škodljivi učinki naj bi se nevtralizirali (člena 12 in 13);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopkov nadzora in spremljanja med obratovanjem odlagališč ter postopkov zapiranja in upravljanja po zaprtju za odlagališča, katerih škodljivi učinki naj bi se nevtralizirali (člena 12 in 13);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava načrtov prilagoditve za obstoječa odlagališča (člen 14);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava načrtov prilagoditve za obstoječa odlagališča (člen 14);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev mehanizma za stroške, ki vključuje vzpostavitev in delovanje odlagališč, v največji možni meri pa tudi njihovo zapiranje in upravljanje po zaprtju (člen 10, razen dela člena, ki se nanaša na zahteve iz člena 8(a)(iv));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za stroške, ki vključuje vzpostavitev in delovanje odlagališč, v največji možni meri pa tudi njihovo zapiranje in upravljanje po zaprtju (člen 10, razen dela člena, ki se nanaša na zahteve iz člena 8(a)(iv));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | zagotovitev, da se ustrezni odpadki obdelajo, preden se odložijo na odlagališče (člen 6);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

zagotovitev, da se ustrezni odpadki obdelajo, preden se odložijo na odlagališče (člen 6);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/21/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o ravnanju z odpadki iz rudarskih in drugih ekstraktivnih dejavnosti

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema, da se zagotovi, da upravljavci pripravijo načrte ravnanja z odpadki; opredelitev in klasifikacija objektov za ravnanje z odpadki (člena 4 in 9 ter prva alinea Priloge III);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema, da se zagotovi, da upravljavci pripravijo načrte ravnanja z odpadki; opredelitev in klasifikacija objektov za ravnanje z odpadki (člena 4 in 9 ter prva alinea Priloge III);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema dovoljenj, finančnih garancij in inšpekcijskega nadzora (člena 7 in 17);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema dovoljenj, finančnih garancij in inšpekcijskega nadzora (člena 7 in 17);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev postopkov za upravljanje in spremljanje odkopanih prostorov (člen 10);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopkov za upravljanje in spremljanje odkopanih prostorov (člen 10);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev postopkov zaprtja in postopkov za upravljanje po zaprtju za objekte za ravnanje z rudarskimi odpadki (člen 12);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopkov zaprtja in postopkov za upravljanje po zaprtju za objekte za ravnanje z rudarskimi odpadki (člen 12);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava popisa zaprtih objektov za ravnanje z rudarskimi odpadki (člen 20);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava popisa zaprtih objektov za ravnanje z rudarskimi odpadki (člen 20);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Varstvo narave

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | ocena ptic, za katere so potrebni posebni ukrepi za ohranjanje, in redno pojavljajočih se ptic selivk;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

ocena ptic, za katere so potrebni posebni ukrepi za ohranjanje, in redno pojavljajočih se ptic selivk;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | opredelitev in določitev posebnih območij varstva za posamezne vrste ptic (člen 4(1));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

opredelitev in določitev posebnih območij varstva za posamezne vrste ptic (člen 4(1));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava posebnih ukrepov za ohranjanje redno pojavljajočih se selitvenih vrst (člen 4(2));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava posebnih ukrepov za ohranjanje redno pojavljajočih se selitvenih vrst (člen 4(2));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev splošnega sistema varovanja za vse vrste prosto živečih ptic, pri čemer so vrste, ki se lahko lovijo, posebna kategorija, ter prepoved nekaterih vrst ujetja/ubitja (členi 5, 6, 7 in 8 ter člen 9(1) in (2));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Prepoved polavtomatskega in avtomatskega orožja z nabojnikom, v katerem sta lahko več kot dva naboja, začne veljati v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev splošnega sistema varovanja za vse vrste prosto živečih ptic, pri čemer so vrste, ki se lahko lovijo, posebna kategorija, ter prepoved nekaterih vrst ujetja/ubitja (členi 5, 6, 7 in 8 ter člen 9(1) in (2));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Prepoved polavtomatskega in avtomatskega orožja z nabojnikom, v katerem sta lahko več kot dva naboja, začne veljati v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst, kakor je bila spremenjena z direktivama 97/62/ES in 2006/105/ES ter Uredbo (ES) št. 1882/2003

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 92/43/ES:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | dokončanje popisa območij smaragdne mreže, določitev teh območij ter določitev prednostnih nalog v zvezi z njihovim upravljanjem (člen 4)
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

dokončanje popisa območij smaragdne mreže, določitev teh območij ter določitev prednostnih nalog v zvezi z njihovim upravljanjem (člen 4)

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava ukrepov, potrebnih za ohranitev takšnih območij (člen 6);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava ukrepov, potrebnih za ohranitev takšnih območij (člen 6);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema za spremljanje stanja ohranjenosti relevantnih habitatov in zaščitenih vrst v Gruziji (člen 11);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema za spremljanje stanja ohranjenosti relevantnih habitatov in zaščitenih vrst v Gruziji (člen 11);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev strogega sistema zaščite za vrste iz Priloge IV k navedeni direktivi za Gruzijo v skladu s pridržki, ki jih je Gruzija izrazila glede nekaterih vrst iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (člen 12);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev strogega sistema zaščite za vrste iz Priloge IV k navedeni direktivi za Gruzijo v skladu s pridržki, ki jih je Gruzija izrazila glede nekaterih vrst iz Konvencije Sveta Evrope o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov (člen 12);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev mehanizma za spodbujanje izobraževanja in splošnega informiranja javnosti (člen 22(c)).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za spodbujanje izobraževanja in splošnega informiranja javnosti (člen 22(c)).

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Industrijsko onesnaževanje in industrijska tveganja

Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah

Uporabljajo se naslednje določbe navedene direktive:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev industrijskih obratov, za katere je potrebno dovoljenje;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Za obrate iz točk 6(3), 6(4), in 6(6) Priloge I k navedeni direktivi bo prage sprejel Pridružitveni svet. Predlog take odločitve se Pridružitvenemu svetu predloži v štirih letih od začetka veljavnosti Sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev industrijskih obratov, za katere je potrebno dovoljenje;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Za obrate iz točk 6(3), 6(4), in 6(6) Priloge I k navedeni direktivi bo prage sprejel Pridružitveni svet. Predlog take odločitve se Pridružitvenemu svetu predloži v štirih letih od začetka veljavnosti Sporazuma.

| — | izvajanje integriranega sistema dovoljenj (členi 4–6, 12, 17(2), 21 in 24 ter Priloga IV)
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma; za obrate iz točk 6(3), 6(4), in 6(6) Priloge I k navedeni direktivi v šestih letih od odločitve Pridružitvenega sveta. |
| --- | --- |

—

izvajanje integriranega sistema dovoljenj (členi 4–6, 12, 17(2), 21 in 24 ter Priloga IV)

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma; za obrate iz točk 6(3), 6(4), in 6(6) Priloge I k navedeni direktivi v šestih letih od odločitve Pridružitvenega sveta.

| — | vzpostavitev mehanizma za spremljanje skladnosti (členi 8, 14(1)(d) in 23(1));
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev mehanizma za spremljanje skladnosti (členi 8, 14(1)(d) in 23(1));

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | izvajanje najboljših razpoložljivih tehnologij, pri čemer se upoštevajo zaključki BREF (člen 14(3) do (6) in člen 15(2) do (4);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v 12 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

izvajanje najboljših razpoložljivih tehnologij, pri čemer se upoštevajo zaključki BREF (člen 14(3) do (6) in člen 15(2) do (4);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v 12 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev mejnih vrednosti emisij za kurilne naprave (člen 30 in Priloga V);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se v zvezi z novimi napravami izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, v zvezi z obstoječimi napravami pa v 12 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev mejnih vrednosti emisij za kurilne naprave (člen 30 in Priloga V);

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se v zvezi z novimi napravami izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, v zvezi z obstoječimi napravami pa v 12 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | priprava prehodnih nacionalnih načrtov za zmanjšanje skupnih letnih emisij iz obstoječih naprav (namesto določitve mejnih vrednosti za obstoječe naprave) (člen 32)
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v 12 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

priprava prehodnih nacionalnih načrtov za zmanjšanje skupnih letnih emisij iz obstoječih naprav (namesto določitve mejnih vrednosti za obstoječe naprave) (člen 32)

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v 12 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 96/82/ES z dne 9. decembra 1996 o obvladovanju nevarnosti večjih nesreč, v katere so vključene nevarne snovi, kakor je bila spremenjena z Direktivo 2003/105/ES in Uredbo (ES) št. 1882/2003

Uporabljajo se naslednje določbe Direktive 96/82/ES:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov; |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

| — | vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za usklajevanje med ustreznimi organi;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev učinkovitih mehanizmov za usklajevanje med ustreznimi organi;

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistemov za beleženje informacij o ustreznih obratih ter poročanje o večjih nesrečah (člena 13 in 14)
  Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistemov za beleženje informacij o ustreznih obratih ter poročanje o večjih nesrečah (člena 13 in 14)

Časovni razpored: navedene določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Ravnanje s kemikalijami

Uredba (ES) št. 689/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o izvozu in uvozu nevarnih kemikalij

Uporabljajo se naslednje določbe navedene uredbe:

| — | izvajanje sistema obveščanja o izvozu (člen 7); |
| --- | --- |

—

izvajanje sistema obveščanja o izvozu (člen 7);

| — | izvajanje postopkov obravnave obvestil o izvozu, prejetih od drugih držav (člen 8); |
| --- | --- |

—

izvajanje postopkov obravnave obvestil o izvozu, prejetih od drugih držav (člen 8);

| — | vzpostavitev postopkov za pripravo in predložitev obvestil o dokončnih ureditvenih ukrepih (člen 10); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopkov za pripravo in predložitev obvestil o dokončnih ureditvenih ukrepih (člen 10);

| — | vzpostavitev postopkov za pripravo in predložitev uvoznih odločitev (člen 12); |
| --- | --- |

—

vzpostavitev postopkov za pripravo in predložitev uvoznih odločitev (člen 12);

| — | izvajanje postopka PIC za izvoz nekaterih kemikalij, zlasti tistih iz Priloge III k Rotterdamski konvenciji (člen 13); |
| --- | --- |

—

izvajanje postopka PIC za izvoz nekaterih kemikalij, zlasti tistih iz Priloge III k Rotterdamski konvenciji (člen 13);

| — | izvajanje pravil o pakiranju in označevanju za kemikalije, namenjene izvozu (člen 16); |
| --- | --- |

—

izvajanje pravil o pakiranju in označevanju za kemikalije, namenjene izvozu (člen 16);

| — | imenovanje nacionalnih organov, ki nadzorujejo uvoz in izvoz kemikalij (člen 17).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

imenovanje nacionalnih organov, ki nadzorujejo uvoz in izvoz kemikalij (člen 17).

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1272/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o razvrščanju, označevanju in pakiranju snovi ter zmesi

Uporabljajo se naslednje določbe navedene uredbe:

| — | imenovanje pristojnih organov (člen 43); |
| --- | --- |

—

imenovanje pristojnih organov (člen 43);

| — | razvrščanje, označevanje in pakiranje snovi (člen 4);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

razvrščanje, označevanje in pakiranje snovi (člen 4);

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | razvrščanje, označevanje in pakiranje zmesi (člen 4).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

razvrščanje, označevanje in pakiranje zmesi (člen 4).

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

PRILOGA XXVII

PODNEBNA POLITIKA

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

Uredba (ES) št. 842/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o določenih fluoriranih toplogrednih plinih.

Uporabljajo se naslednje določbe navedene uredbe:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | uvedba/prilagoditev nacionalnih zahtev na področju usposabljanja in spričeval za ustrezno osebje in podjetja (člen 5);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

uvedba/prilagoditev nacionalnih zahtev na področju usposabljanja in spričeval za ustrezno osebje in podjetja (člen 5);

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev (notranjih) sistemov poročanja za pridobivanje podatkov o emisijah od ustreznih sektorjev (člen 6);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev (notranjih) sistemov poročanja za pridobivanje podatkov o emisijah od ustreznih sektorjev (člen 6);

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema izvrševanja (člen 13).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema izvrševanja (člen 13).

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Uredba (ES) št. 1005/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o snoveh, ki tanjšajo ozonski plašč.

Uporabljajo se naslednje določbe navedene uredbe:

| — | sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

sprejetje nacionalne zakonodaje in imenovanje pristojnih organov;

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev prepovedi za proizvodnjo nadzorovanih snovi, razen za posebno uporabo (člen 4);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev prepovedi za proizvodnjo nadzorovanih snovi, razen za posebno uporabo (člen 4);

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev prepovedi dajanja na trg in uporabe nadzorovanih snovi in predelanih delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki se lahko uporabljajo kot hladilno sredstvo, v skladu z obveznostmi Gruzije v okviru Montrealskega protokola (člena 5 in 11). Gruzija bo do leta 2013 omejila porabo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov na osnovni ravni, do leta 2015 bo porabo zmanjšala za 10 %, do leta 2020 za 35 %, do leta 2025 za 67,5 %, do leta 2030 pa bo prenehala z njihovo uporabo (razen 2,5 % za servisiranje do leta 2040).
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v 15 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev prepovedi dajanja na trg in uporabe nadzorovanih snovi in predelanih delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov, ki se lahko uporabljajo kot hladilno sredstvo, v skladu z obveznostmi Gruzije v okviru Montrealskega protokola (člena 5 in 11). Gruzija bo do leta 2013 omejila porabo delno halogeniranih klorofluoroogljikovodikov na osnovni ravni, do leta 2015 bo porabo zmanjšala za 10 %, do leta 2020 za 35 %, do leta 2025 za 67,5 %, do leta 2030 pa bo prenehala z njihovo uporabo (razen 2,5 % za servisiranje do leta 2040).

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v 15 letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | določitev pogojev za proizvodnjo, dajanje na trg in uporabo nadzorovanih snovi za izvzete uporabe; kot surovine, predelovalna sredstva, osnovne laboratorijske in analitske uporabe in nujne uporabe halonov (poglavje III). Uporaba metilbromida je v Gruziji dovoljena le za nujne uporabe, pri karantenskih ukrepih in predtovornih uporabah.
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

določitev pogojev za proizvodnjo, dajanje na trg in uporabo nadzorovanih snovi za izvzete uporabe; kot surovine, predelovalna sredstva, osnovne laboratorijske in analitske uporabe in nujne uporabe halonov (poglavje III). Uporaba metilbromida je v Gruziji dovoljena le za nujne uporabe, pri karantenskih ukrepih in predtovornih uporabah.

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | vzpostavitev sistema izdajanja dovoljenj za uvoz in izvoz nadzorovanih snovi za izvzete uporabe (poglavje IV) ter določitev obveznosti glede poročanja za podjetja (člen 27);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

vzpostavitev sistema izdajanja dovoljenj za uvoz in izvoz nadzorovanih snovi za izvzete uporabe (poglavje IV) ter določitev obveznosti glede poročanja za podjetja (člen 27);

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | uvedba obveznosti zajema, recikliranja, predelave in uničenja nadzorovanih snovi (člen 22);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe glede snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

uvedba obveznosti zajema, recikliranja, predelave in uničenja nadzorovanih snovi (člen 22);

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe glede snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

| — | uvedba postopkov za spremljanje in inšpekcije uhajanja nadzorovanih snovi (člen 23);
  Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe glede snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. |
| --- | --- |

—

uvedba postopkov za spremljanje in inšpekcije uhajanja nadzorovanih snovi (člen 23);

Časovni razpored: navedene določbe navedene uredbe glede snovi, ki tanjšajo ozonski plašč, se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

PRILOGA XXVIII

PRAVO GOSPODARSKIH DRUŽB, RAČUNOVODSTVO, REVIZIJA IN UPRAVLJANJE PODJETIJ

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

V tej prilogi pojem delniška družba pomeni katero koli družbo v Gruziji, kjer je odgovornost delničarjev omejena glede na njihov delež in ki svoje deleže javno ponujajo in/ali kotirajo na borzi. O različnih poimenovanjih takih družb po gruzijskem pravu v skladu s tistimi s seznama nacionalnih poimenovanj iz Direktive 77/91/EGS se odloči Pridružitveni svet in ta poimenovanja nadomestijo delniško družbo. Predlog take odločitve se Pridružitvenemu svetu predloži v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma. Ta pristop se uporablja za vse direktive v tej prilogi, ki se nanašajo na delniško družbo.

Pravo gospodarskih družb

Direktiva 2009/101/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim pododstavkom člena 48 Pogodbe, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pridružitvenemu svetu se v enem letu od začetka veljavnosti tega Sporazuma posreduje predlog o vrstah družb, ki bodo izvzete iz člena 2(f) navedene direktive.

Druga direktiva Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb v skladu z drugim odstavkom člena 58 Pogodbe glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti, kakor je bila spremenjena z direktivami 92/101/EGS, 2006/68/ES in 2009/109/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 77/91/EGS se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

V treh letih od začetka veljavnosti se določi minimalna kapitalska zahteva, končna odločitev pa se posreduje Pridružitvenemu svetu.

Tretja direktiva Sveta 78/855/EGS z dne 9. oktobra 1978 o združitvi delniških družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe, kakor je bila spremenjena z direktivama 2007/63/ES in 2009/109/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 78/855/EGS se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Šesta direktiva Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe, kakor je bila spremenjena z direktivama 2007/63/ES in 2009/109/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 82/891/EGS se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Enajsta Direktiva Sveta 89/666/EGS z dne 21. decembra 1989 o razkritjih podružnic, ki jih v državi članici odprejo nekatere oblike družb, za katere velja zakonodaja druge države

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/102/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 na področju prava družb o družbah z omejeno odgovornostjo z enim družbenikom

Časovni razpored: določbe navedene direktive se v zvezi z delniškimi družbami z enim družbenikom in prometom nad 1 milijonom EUR izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

V enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma se določi začetek uporabe navedene direktive za druge delniške družbe z enim družbenikom, dokončna odločitev pa se pošlje Pridružitvenemu svetu.

Direktiva 2004/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o ponudbah za prevzem

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2007/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2007 o uveljavljanju določenih pravic delničarjev družb, ki kotirajo na borzi

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Računovodstvo in revizije

Četrta direktiva Sveta 78/660/EGS z dne 25. julija 1978 o letnih računovodskih izkazih posameznih vrst družb, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe

Časovni razpored: določbe navedene direktive se v zvezi z delniškimi družbami izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

V enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma se določi začetek uporabe navedene direktive za druge vrste družb, dokončna odločitev pa se pošlje Pridružitvenemu svetu.

Sedma direktiva Sveta 83/349/EGS z dne 13. junija 1983 o konsolidiranih računovodskih izkazih, ki temelji na členu 54(3)(g) Pogodbe

Časovni razpored: določbe navedene direktive se v zvezi z delniškimi družbami izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

V enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma se določi začetek uporabe navedene direktive za druge vrste družb, dokončna odločitev pa se pošlje Pridružitvenemu svetu.

Uredba (ES) št. 1606/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. julija 2002 o uporabi mednarodnih računovodskih standardov

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se v zvezi z delniškimi družbami izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

V enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma se določi začetek uporabe navedene uredbe za druge vrste družb, dokončna odločitev pa se pošlje Pridružitvenemu svetu.

Direktiva 2006/43/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. maja 2006 o obveznih revizijah za letne in konsolidirane računovodske izkaze

Časovni razpored: določbe navedene direktive se v zvezi z delniškimi družbami izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

V enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma se določi začetek uporabe navedene direktive za druge vrste družb, dokončna odločitev pa se pošlje Pridružitvenemu svetu.

Priporočilo Komisije z dne 6. maja 2008 o zunanjem zagotavljanju kakovosti za zakonite revizorje in revizijska podjetja, ki opravljajo revizije subjektov javnega interesa (2008/362/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Priporočilo Komisije z dne 5. junija 2008 o omejevanju civilne odgovornosti zakonitih revizorjev in revizijskih podjetij (2008/473/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Upravljanje podjetij

Načela OECD glede upravljanja podjetij.

Časovni razpored: ni relevantno.

Priporočilo Komisije z dne 14. decembra 2004 o spodbujanju ustreznega sistema prejemkov direktorjev javnih družb (2004/913/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Priporočilo Komisije z dne 15. februarja 2005 o vlogi neizvršnih direktorjev ali članov nadzornega sveta javnih družb in o komisijah upravnega odbora ali nadzornega sveta (2005/162/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Priporočilo Komisije z dne 30. aprila 2009 o plačnih politikah v sektorju finančnih storitev (2009/384/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Priporočilo Komisije z dne 30. aprila 2009 o dopolnitvi priporočil 2004/913/ES in 2005/162/ES glede sistema prejemkov direktorjev javnih družb (2009/385/EC)

Časovni razpored: ni relevantno.

---

PRILOGA XXIX

POTROŠNIŠKA POLITIKA

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

Varnost izdelkov

Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 3. decembra 2001 o splošni varnosti proizvodov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo ob začetku veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 87/357/EGS z dne 25. junija 1987 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z izdelki, ki zaradi zavajajočega videza ogrožajo zdravje ali varnost potrošnikov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2009/251/ES z dne 17. marca 2009 o zahtevi, da države članice zagotovijo, da se proizvodi, ki vsebujejo biocid dimetil fumarat, ne dajo na trg ali na njem niso dostopni

Pridružitvenemu svetu se v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma predloži predlog časovnega razporeda izvajanja navedene odločbe.

Odločba Komisije 2006/502/ES z dne 11. maja 2006 o zahtevi, da države članice sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da se dajo na trg samo vžigalniki, ki so varni za otroke, in za prepoved dajanja neobičajnih vžigalnikov na trg

Časovni razpored: določbe navedene odločbe se izvedejo v dveh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Trženje

Direktiva 98/6/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 1998 o varstvu potrošnikov pri označevanju cen potrošnikom ponujenih proizvodov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2005/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2005 o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov na notranjem trgu (Direktiva o nepoštenih poslovnih praksah)

Časovni razpored: navedena direktiva se izvede v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/114/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2006 o zavajajočem in primerjalnem oglaševanju

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pogodbeno pravo

Direktiva 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o nekaterih vidikih prodaje potrošniškega blaga in z njim povezanih garancij

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 93/13/EGS z dne 5. aprila 1993 o nedovoljenih pogojih v potrošniških pogodbah

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 1997 o varstvu potrošnikov glede sklepanja pogodb pri prodaji na daljavo

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 85/577/EGS z dne 20. decembra 1985 za varstvo potrošnika v primeru pogodb, sklenjenih zunaj poslovnih prostorov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 90/314/EGS z dne 13. junija 1990 o paketnem potovanju, organiziranih počitnicah in izletih

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2008/122/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o varstvu potrošnikov v zvezi z nekaterimi vidiki pogodb časovnega zakupa, dolgoročnih počitniških proizvodov, nadaljnje prodaje in zamenjave

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Finančne storitve

Direktiva 2002/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. septembra 2002 o trženju finančnih storitev potrošnikom na daljavo

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Potrošniška posojila

Direktiva 2008/48/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o potrošniških kreditnih pogodbah

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Pravna sredstva

Priporočilo Komisije z dne 30. marca 1998 o načelih, ki se uporabljajo za organe, pristojne za izvensodno reševanje potrošniških sporov (98/257/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Priporočilo Komisije z dne 4. aprila 2001 o načelih za izvensodne subjekte, ki opravljajo dejavnost na področju sporazumnega reševanja potrošniških sporov (2001/310/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Izvrševanje

Direktiva 98/27/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o opustitvenih tožbah zaradi varstva interesov potrošnikov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Sodelovanje na področju varstva potrošnikov

Uredba (ES) št. 2006/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. oktobra 2004 o sodelovanju med nacionalnimi organi, odgovornimi za izvrševanje zakonodaje o varstvu potrošnikov (Uredba o sodelovanju na področju varstva potrošnikov)

Približanje gruzijske zakonodaje bi morala biti omejena na naslednje določbe navedene uredbe:

| — | člen 3(c); člen 4(3) do 4(7); člen 13(3) in 13(4) |
| --- | --- |

—

člen 3(c); člen 4(3) do 4(7); člen 13(3) in 13(4)

Časovni razpored: določbe navedene uredbe se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

PRILOGA XXX

ZAPOSLOVANJE, SOCIALNA POLITIKA IN ENAKE MOŽNOSTI

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

Delovno pravo

Direktiva Sveta 91/533/EGS z dne 14. oktobra 1991 o obveznosti delodajalca, da zaposlene obvesti o pogojih, ki se nanašajo na pogodbo o zaposlitvi ali delovno razmerje

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 1999/70/ES z dne 28. junija 1999 o okvirnem sporazumu o delu za določen čas, sklenjenem med ETUC, UNICE in CEEP

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 97/81/ES z dne 15. decembra 1997 o okvirnem sporazumu o delu s krajšim delovnim časom, sklenjenim med UNICE, CEEP in ETUC Okvirni sporazum o delu s krajšim delovnim časom

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 91/383/EGS z dne 25. junija 1991 s katero se dopolnjujejo ukrepi za spodbujanje izboljšav glede varnosti in zdravja pri delu za delavce z delovnim razmerjem za določen čas ali z začasnim delovnim razmerjem

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 98/59/ES z dne 20. julija 1998 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi s kolektivnimi odpusti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 2001/23/ES z dne 12. marca 2001 o približevanju zakonodaje držav članic v zvezi z ohranjanjem pravic delavcev v primeru prenosa podjetij, obratov ali delov podjetij ali obratov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/14/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o določitvi splošnega okvira za obveščanje in posvetovanje z delavci v Evropski skupnosti – Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o zastopanosti zaposlenih

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/88/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o določenih vidikih organizacije delovnega časa

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Nediskriminacija in enakost spolov

Direktiva Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/54/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/85/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav na področju varnosti in zdravja pri delu nosečih delavk in delavk, ki so pred kratkim rodile ali dojijo (deseta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 92/85/EGS se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 79/7/EGS z dne 19. decembra 1978 o postopnem izvrševanju načela enakega obravnavanja moških in žensk v zadevah socialne varnosti

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Zdravje in varnost pri delu

Direktiva Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvajanju ukrepov za spodbujanje izboljšav varnosti in zdravja delavcev pri delu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 89/654/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje na delovnem mestu (prva posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: za nova delovna mesta se določbe Direktive 89/654/EGS izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, vključno z minimalnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami iz Priloge II k navedeni direktivi.

Za delovna mesta, ki so ob začetku veljavnosti tega sporazuma že bila v uporabi, se določbe navedene direktive izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, vključno z minimalnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami iz Priloge II k navedeni direktivi.

Direktiva 2009/104/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. septembra 2009 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za uporabo delovne opreme delavcev pri delu (druga posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS – kodifikacija Direktive 89/655/EGS, kakor je bila spremenjena z direktivama 95/63/ES in 2001/45/ES)

Časovni razpored: za nova delovna mesta se določbe Direktive 2009/104/ES izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, vključno z minimalnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami iz Priloge II k navedeni direktivi.

Za delovna mesta, ki so bila ob začetku veljavnosti tega sporazuma že v uporabi, se določbe navedene direktive izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, vključno z minimalnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami iz Priloge I k navedeni direktivi.

Direktiva Sveta 89/656/EGS z dne 30. novembra 1989 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah za osebno varovalno opremo, ki jo delavci uporabljajo na delovnem mestu (tretja posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 89/656/EGS se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/57/EGS z dne 24. junija 1992 o izvajanju minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtev na začasnih ali premičnih gradbiščih (osma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 92/57/ES se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2009/148/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o varstvu delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti azbestu pri delu

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varovanju delavcev pred nevarnostmi zaradi izpostavljenosti rakotvornim ali mutagenim snovem pri delu (šesta posebna direktiva v skladu s členom 16(1) Direktive Sveta 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 2004/37/ES se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/54/ES z dne 18. septembra 2000 o varovanju delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti biološkim dejavnikom pri delu (sedma posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 2000/54/ES se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 90/270/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za delo s slikovnimi zasloni (peta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 90/270/EGS se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/58/EGS z dne 24. junija 1992 o minimalnih zahtevah za zagotavljanje varnostnih in/ali zdravstvenih znakov pri delu (deveta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 92/58/EGS se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/91/EGS z dne 3. novembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja pri delu za delavce v dejavnostih pridobivanja rudnin z vrtanjem (enajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: za nova delovna mesta se določbe Direktive 92/91/EGS izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma. Za delovna mesta, ki so bila ob začetku veljavnosti tega sporazuma že v uporabi, se določbe navedene direktive izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, vključno z minimalnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami iz Priloge k navedeni direktivi.

Direktiva Sveta 92/104/EGS z dne 3. decembra 1992 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in zdravja delavcev v dejavnostih površinskega in podzemnega pridobivanja rudnin (dvanajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: za nova delovna mesta se določbe Direktive 92/104/EGS izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Za delovna mesta, ki so bila ob začetku veljavnosti tega sporazuma že v uporabi, se določbe navedene direktive izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, vključno z minimalnimi varnostnimi in zdravstvenimi zahtevami iz Priloge k navedeni direktivi.

Direktiva Sveta 98/24/ES z dne 7. aprila 1998 o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganji zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu (štirinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 98/24/ES se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 1999/92/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja (petnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 1999/92/ES se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2002/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2002 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah glede izpostavljenosti delavcev tveganjem iz fizikalnih dejavnikov (vibracij) (šestnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/44/ES se izvedejo v sedmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/10/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. februarja 2003 o minimalnih zahtevah za varnost in zdravje v zvezi z izpostavljenostjo delavcev fizikalnim dejavnikom (hrup) (sedemnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 2003/10/ES se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2004/40/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (18. posamična direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 2004/40/ES se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2006/25/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. aprila 2006 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastanejo zaradi fizikalnih dejavnikov (umetnih optičnih sevanj) (19. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/25/ES se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 93/103/ES z dne 23. novembra 1993 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah pri delu na ribiških ladjah (trinajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 93/103/ES se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 92/29/EGS z dne 31. marca 1992 o minimalnih varnostnih in zdravstvenih zahtevah za izboljšanje medicinske oskrbe na ladjah

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 90/269/EGS z dne 29. maja 1990 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah za ročno premeščanje bremen, kadar za delavce obstaja predvsem nevarnost poškodbe hrbta (četrta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

Časovni razpored: določbe Direktive 90/269/EGS se izvedejo v osmih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 91/322/EGS z dne 29. maja 1991 o določitvi indikativne mejne vrednosti v skladu z Direktivo Sveta 80/1107/EGS o varovanju delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti kemičnim, fizikalnim in biološkim dejavnikom pri delu

Časovni razpored: določbe Direktive 91/322/EGS se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2000/39/ES z dne 8. junija 2000 o določitvi prvega seznama indikativnih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost pri izvajanju Direktive Sveta 98/24/ES o varovanju zdravja in zagotavljanju varnosti delavcev pred tveganjem zaradi izpostavljenosti kemičnim dejavnikom pri delu

Časovni razpored: določbe Direktive 2000/39/ES se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2006/15/ES z dne 7. februarja 2006 o določitvi drugega seznama indikativnih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost pri izvajanju Direktive Sveta 98/24/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/15/ES se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2009/161/EU z dne 17. decembra 2009 o določitvi tretjega seznama indikativnih mejnih vrednosti za poklicno izpostavljenost pri izvajanju Direktive Sveta 98/24/ES

Časovni razpored: določbe Direktive 2009/161/EU se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Sveta 2010/32/EU z dne 10. maja 2010 o izvajanju okvirnega sporazuma o preprečevanju poškodb z ostrimi pripomočki v bolnišnicah in zdravstvenem sektorju, ki sta ga sklenila HOSPEEM in EPSU

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v devetih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

PRILOGA XXXI

JAVNO ZDRAVJE

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

Tobak

Direktiva 2001/37/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2001 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o izdelavi, predstavitvi in prodaji tobačnih izdelkov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v šestih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2003/33/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic o oglaševanju in sponzorstvu tobačnih izdelkov

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2002 za preprečevanje kajenja in o pobudah za izboljšanje nadzora tobaka (2003/54/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Priporočilo Sveta z dne 30. novembra 2009 o okolju brez tobačnega dima (2009/C 296/02)

Časovni razpored: ni relevantno.

Nalezljive bolezni

Odločba št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 1998 o vzpostavitvi mreže epidemiološkega spremljanja in obvladovanja nalezljivih bolezni v Skupnosti

Časovni razpored: določbe navedene odločbe se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2000/96/ES z dne 22. decembra 1999 o nalezljivih boleznih, ki jih bo po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta postopoma zajela mreža Skupnosti

Časovni razpored: določbe Odločbe 2000/96/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije 2002/253/ES z dne 19. marca 2002 o opredelitvi primerov nalezljivih bolezni za poročanje mreži Skupnosti v skladu z Odločbo št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Odločbe 2002/253/ES se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Odločba Komisije št. 2000/57/ES z dne 22. decembra 1999 o zgodnjem obveščanju in odzivanju za preprečevanje in obvladovanje nalezljivih bolezni po Odločbi št. 2119/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta

Časovni razpored: določbe Odločbe 2000/57/ES se izvedejo v enem letu od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Kri

Direktiva evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES z dne 27. januarja 2003 o določitvi standardov kakovosti in varnosti za zbiranje, preskušanje, predelavo, shranjevanje in razdeljevanje človeške krvi in komponent krvi

Časovni razpored: določbe Direktive 2002/98/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2004/33/ES z dne 22. marca 2004 o izvajanju Direktive 2002/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta glede nekaterih tehničnih zahtev za kri in komponente krvi

Časovni razpored: določbe Direktive 2004/33/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2005/62/ES z dne 30. septembra 2005 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES glede standardov in specifikacij Skupnosti v zvezi s sistemom kakovosti za transfuzijske ustanove

Časovni razpored: določbe Direktive 2005/62/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2005/61/ES z dne 30. septembra 2005 o izvajanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2002/98/ES glede zahtev po sledljivosti in obveščanju o hudih neželenih reakcijah in dogodkih

Časovni razpored: določbe Direktive 2005/61/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Organi, tkiva in celice

Direktiva 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2006/17/ES z dne 8. februarja 2006 o izvajanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih zahtevah za darovanje, pridobivanje in testiranje človeških tkiv in celic

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/17/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva Komisije 2006/86/ES z dne 24. oktobra 2006 o izvajanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o zahtevah po sledljivosti, obveščanju o hudih in neželenih reakcijah in pojavih ter nekaterih tehničnih zahtevah za kodiranje, predelavo, konzerviranje, shranjevanje in razdeljevanje človeških tkiv in celic

Časovni razpored: določbe Direktive 2006/86/ES se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Direktiva 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev

Časovni razpored: določbe navedene direktive se izvedejo v petih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Duševno zdravje – odvisnost od drog

Priporočilo Sveta z dne 18. junija 2003 o preprečevanju in zmanjševanju škode za zdravje ljudi zaradi odvisnosti od drog (2003/488/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Alkohol

Priporočilo Sveta z dne 5. junija 2001 o uživanju alkohola med mladimi, zlasti otroki in mladostniki (2001/458/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Rak

Priporočilo Sveta z dne 2. decembra 2003 o zgodnjem odkrivanju raka (2003/878/ES)

Časovni razpored: ni relevantno.

Preprečevanje poškodb in spodbujanje varnosti

Priporočilo Sveta z dne 31. maja 2007 o preprečevanju poškodb in spodbujanju varnosti (2007/C 164/01)

Časovni razpored: ni relevantno.

---

PRILOGA XXXII

IZOBRAŽEVANJE, USPOSABLJANJE IN MLADI

Odločba št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass)

Priporočilo Sveta z dne 24. septembra 1998 o evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (98/561/ES)

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. februarja 2006 o nadaljnjem evropskem sodelovanju pri zagotavljanju kakovosti v visokem šolstvu (2006/143/ES)

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2006 o ključnih kompetencah za vseživljenjsko učenje (2006/962/EGS)

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (2008/C 111/01)

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi Evropskega sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) (2009/C 155/02)

Priporočilo Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (2009/C 155/01)

---

PRILOGA XXXIII

SODELOVANJE NA AVDIOVIZUALNEM IN MEDIJSKEM PODROČJU

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

Direktiva 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah)

Časovni okvir: določbe navedene direktive se izvedejo v treh letih od začetka veljavnosti tega sporazuma, razen člena 23 navedene direktive, ki se izvede v petih letih od začetka veljavnosti sporazuma.

---

PRILOGA XXXIV

DOLOČBE O NADZORU IN BOJU PROTI GOLJUFIJAM

Gruzija se zavezuje, da bo svojo zakonodajo v predvidenih rokih postopoma približala naslednji zakonodaji EU in mednarodnimi instrumentom.

Konvencija EU z dne 26. julija 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti; uporabljajo se naslednje določbe navedene konvencije:

| — | člen 1 – splošne določbe, opredelitve; |
| --- | --- |

—

člen 1 – splošne določbe, opredelitve;

| — | člen 2(1) s sprejetjem potrebnih ukrepov za zagotovitev, da se ravnanje iz člena 1 in udeležba pri ravnanju iz člena 1(1), napeljevanje k njemu ali poskus takega ravnanja kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kazenskimi sankcijami; |
| --- | --- |

—

člen 2(1) s sprejetjem potrebnih ukrepov za zagotovitev, da se ravnanje iz člena 1 in udeležba pri ravnanju iz člena 1(1), napeljevanje k njemu ali poskus takega ravnanja kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kazenskimi sankcijami;

| — | člen 3 – kazenska odgovornost vodij podjetij. |
| --- | --- |

—

člen 3 – kazenska odgovornost vodij podjetij.

Časovni razpored: navedene določbe navedene konvencije se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Protokol h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti: uporabljajo se naslednje določbe navedenega protokola:

| — | člen 1(1)(c) in člen 1(2) – ustrezne opredelitve; |
| --- | --- |

—

člen 1(1)(c) in člen 1(2) – ustrezne opredelitve;

| — | člen 2 – Pasivna korupcija; |
| --- | --- |

—

člen 2 – Pasivna korupcija;

| — | člen 3 – Aktivna korupcija; |
| --- | --- |

—

člen 3 – Aktivna korupcija;

| — | člen 5(1) s sprejetjem potrebnih ukrepov za zagotovitev, da se ravnanje iz členov 2 in 3 ter udeležba pri takem ravnanju in napeljevanje k njemu kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kazenskimi sankcijami; |
| --- | --- |

—

člen 5(1) s sprejetjem potrebnih ukrepov za zagotovitev, da se ravnanje iz členov 2 in 3 ter udeležba pri takem ravnanju in napeljevanje k njemu kaznujejo z učinkovitimi, sorazmernimi in odvračilnimi kazenskimi sankcijami;

| — | člen 7, kolikor se nanaša na člen 3 Konvencije. |
| --- | --- |

—

člen 7, kolikor se nanaša na člen 3 Konvencije.

Časovni razpored: navedene določbe navedenega protokola se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

Drugi protokol h Konvenciji o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti; uporabljajo se naslednje določbe navedenega protokola:

| — | člen 1 – Opredelitev; |
| --- | --- |

—

člen 1 – Opredelitev;

| — | člen 2 – Pranje denarja; |
| --- | --- |

—

člen 2 – Pranje denarja;

| — | člen 3 – Odgovornost pravnih oseb; |
| --- | --- |

—

člen 3 – Odgovornost pravnih oseb;

| — | člen 4 – Kazni za pravne osebe; |
| --- | --- |

—

člen 4 – Kazni za pravne osebe;

| — | člen 12, kolikor se nanaša na člen 3 Konvencije. |
| --- | --- |

—

člen 12, kolikor se nanaša na člen 3 Konvencije.

Časovni razpored: navedene določbe navedenega protokola se izvedejo v štirih letih od začetka veljavnosti tega sporazuma.

---

PROTOKOL I

o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

KAZALO

| NASLOV I | SPLOŠNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV I

| Člen 1 | Opredelitev pojmov |
| --- | --- |

Člen 1

| NASLOV II | OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“ |
| --- | --- |

NASLOV II

| Člen 2 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

Člen 2

| Člen 3 | Kumulacija porekla |
| --- | --- |

Člen 3

| Člen 4 | V celoti pridobljeni izdelki |
| --- | --- |

Člen 4

| Člen 5 | Zadosti obdelani ali predelani izdelki |
| --- | --- |

Člen 5

| Člen 6 | Nezadostni postopki obdelave ali predelave |
| --- | --- |

Člen 6

| Člen 7 | Enota kvalifikacije |
| --- | --- |

Člen 7

| Člen 8 | Dodatki, nadomestni deli in orodje |
| --- | --- |

Člen 8

| Člen 9 | Kompleti |
| --- | --- |

Člen 9

| Člen 10 | Nevtralne sestavine |
| --- | --- |

Člen 10

| NASLOV III | ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA |
| --- | --- |

NASLOV III

| Člen 11 | Načelo teritorialnosti |
| --- | --- |

Člen 11

| Člen 12 | Neposredni prevoz |
| --- | --- |

Člen 12

| Člen 13 | Razstave |
| --- | --- |

Člen 13

| NASLOV IV | POVRAČILO ALI OPROSTITEV PLAČILA CARIN |
| --- | --- |

NASLOV IV

| Člen 14 | Prepoved povračila ali oprostitve plačila carin |
| --- | --- |

Člen 14

| NASLOV V | DOKAZILO O POREKLU |
| --- | --- |

NASLOV V

| Člen 15 | Splošne zahteve |
| --- | --- |

Člen 15

| Člen 16 | Postopek za izdajo potrdil o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 16

| Člen 17 | Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 17

| Člen 18 | Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Člen 18

| Člen 19 | Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu |
| --- | --- |

Člen 19

| Člen 20 | Ločeno knjigovodsko izkazovanje |
| --- | --- |

Člen 20

| Člen 21 | Pogoji za izjavo o poreklu |
| --- | --- |

Člen 21

| Člen 22 | Pooblaščeni izvoznik |
| --- | --- |

Člen 22

| Člen 23 | Veljavnost dokazila o poreklu |
| --- | --- |

Člen 23

| Člen 24 | Predložitev dokazila o poreklu |
| --- | --- |

Člen 24

| Člen 25 | Uvoz po delih |
| --- | --- |

Člen 25

| Člen 26 | Izjeme pri dokazilu o poreklu |
| --- | --- |

Člen 26

| Člen 27 | Dokazilne listine |
| --- | --- |

Člen 27

| Člen 28 | Shranjevanje dokazil o poreklu in dokazilnih listin |
| --- | --- |

Člen 28

| Člen 29 | Razlike in oblikovne napake |
| --- | --- |

Člen 29

| Člen 30 | Zneski, izraženi v eurih |
| --- | --- |

Člen 30

| NASLOV VI | DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU |
| --- | --- |

NASLOV VI

| Člen 31 | Upravno sodelovanje |
| --- | --- |

Člen 31

| Člen 32 | Preverjanje dokazil o poreklu |
| --- | --- |

Člen 32

| Člen 33 | Reševanje sporov |
| --- | --- |

Člen 33

| Člen 34 | Kazni |
| --- | --- |

Člen 34

| Člen 35 | Proste cone |
| --- | --- |

Člen 35

| NASLOV VII | CEUTA IN MELILLA |
| --- | --- |

NASLOV VII

| Člen 36 | Uporaba tega protokola |
| --- | --- |

Člen 36

| Člen 37 | Posebni pogoji |
| --- | --- |

Člen 37

| NASLOV VIII | KONČNE DOLOČBE |
| --- | --- |

NASLOV VIII

| Člen 38 | Spremembe tega protokola |
| --- | --- |

Člen 38

| Člen 39 | Prehodne določbe za blago v tranzitu ali skladišču |
| --- | --- |

Člen 39

Seznam prilog k temu protokolu

| Priloga I | Uvodne opombe k seznamu v Prilogi II k Protokolu I |
| --- | --- |

Priloga I

| Priloga II | Seznam obdelav ali predelav, ki jih je treba opraviti na materialih brez porekla, da bi lahko izdelani izdelek pridobil status blaga s poreklom |
| --- | --- |

Priloga II

| Priloga III | Vzorca potrdila o gibanju blaga EUR.1 in vloge za potrdilo o gibanju blaga EUR.1 |
| --- | --- |

Priloga III

| Priloga IV | Besedilo izjave o poreklu |
| --- | --- |

Priloga IV

Skupne izjave

Skupna izjava o Kneževini Andora

Skupna izjava o Republiki San Marino

Skupna izjava o reviziji pravil o poreklu iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

NASLOV I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem protokolu:

| (a) | „izdelava“ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki; |
| --- | --- |

(a)

„izdelava“ pomeni vsako obdelavo ali predelavo, vključno s sestavljanjem ali posebnimi postopki;

| (b) | „material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka; |
| --- | --- |

(b)

„material“ pomeni vsako sestavino, surovino, sestavni del ali del itd., ki se uporablja pri izdelavi izdelka;

| (c) | „izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave; |
| --- | --- |

(c)

„izdelek“ pomeni izdelek, ki se izdeluje, tudi če je namenjen poznejši uporabi pri drugem postopku izdelave;

| (d) | „blago“ pomeni materiale in izdelke; |
| --- | --- |

(d)

„blago“ pomeni materiale in izdelke;

| (e) | „carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT 1994); |
| --- | --- |

(e)

„carinska vrednost“ pomeni vrednost, kot je določena v skladu s Sporazumom o izvajanju člena VII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini iz leta 1994 (GATT 1994);

| (f) | „cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu v pogodbenici, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka; |
| --- | --- |

(f)

„cena franko tovarna“ pomeni ceno, ki se za izdelek franko tovarna plača proizvajalcu v pogodbenici, pri katerem se opravi zadnja obdelava ali predelava, če cena vključuje vrednost vseh uporabljenih materialov, zmanjšano za vse notranje dajatve, ki se ali se lahko povrnejo pri izvozu pridobljenega izdelka;

| (g) | „vrednost materiala“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če pa ta ni znana in je ni mogoče določiti, je to prva cena, ki jo je mogoče določiti za materiale v pogodbenici izvoznici; |
| --- | --- |

(g)

„vrednost materiala“ pomeni carinsko vrednost ob uvozu uporabljenih materialov brez porekla ali, če pa ta ni znana in je ni mogoče določiti, je to prva cena, ki jo je mogoče določiti za materiale v pogodbenici izvoznici;

| (h) | „vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kot so opredeljeni pod točko (g), in se uporablja smiselno; |
| --- | --- |

(h)

„vrednost materialov s poreklom“ pomeni vrednost takih materialov, kot so opredeljeni pod točko (g), in se uporablja smiselno;

| (i) | „dodana vrednost“ je cena franko tovarna z odbitkom carinske vrednosti vseh vključenih materialov s poreklom iz drugih pogodbenic, pri katerih se uporablja kumulacija, kadar pa carinska vrednost ni znana ali je ni mogoče določiti, je to prva cena, ki jo je mogoče določiti za materiale v pogodbenici izvoznici; |
| --- | --- |

(i)

„dodana vrednost“ je cena franko tovarna z odbitkom carinske vrednosti vseh vključenih materialov s poreklom iz drugih pogodbenic, pri katerih se uporablja kumulacija, kadar pa carinska vrednost ni znana ali je ni mogoče določiti, je to prva cena, ki jo je mogoče določiti za materiale v pogodbenici izvoznici;

| (j) | „poglavja“ in „tarifne številke“ pomeni poglavja in tarifne številke (štirimestne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavljajo harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga iz leta 1983, ki je v tem protokolu naveden kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“; |
| --- | --- |

(j)

„poglavja“ in „tarifne številke“ pomeni poglavja in tarifne številke (štirimestne oznake), uporabljene v nomenklaturi, ki sestavljajo harmonizirani sistem poimenovanj in šifrskih oznak blaga iz leta 1983, ki je v tem protokolu naveden kot „harmonizirani sistem“ ali „HS“;

| (k) | „uvrščen“ pomeni uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko; |
| --- | --- |

(k)

„uvrščen“ pomeni uvrstitev izdelka ali materiala pod določeno tarifno številko;

| (l) | „pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošilja enemu prejemniku bodisi hkrati ali so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik te izdelke dobavlja prejemniku, ali če takega dokumenta ni, izdelke, ki so zajeti na enem računu; |
| --- | --- |

(l)

„pošiljka“ pomeni izdelke, ki jih izvoznik pošilja enemu prejemniku bodisi hkrati ali so zajeti v enem samem prevoznem dokumentu, s katerim izvoznik te izdelke dobavlja prejemniku, ali če takega dokumenta ni, izdelke, ki so zajeti na enem računu;

| (m) | „ozemlja“ vključujejo teritorialne vode; |
| --- | --- |

(m)

„ozemlja“ vključujejo teritorialne vode;

| (n) | „pogodbenica“ pomeni eno, več ali vse države članice EU, EU ali Gruzijo; in |
| --- | --- |

(n)

„pogodbenica“ pomeni eno, več ali vse države članice EU, EU ali Gruzijo; in

| (o) | „carinski organi pogodbenice“ za EU pomeni katere koli carinske organe držav članic EU. |
| --- | --- |

(o)

„carinski organi pogodbenice“ za EU pomeni katere koli carinske organe držav članic EU.

NASLOV II

OPREDELITEV POJMA „IZDELKI S POREKLOM“

Člen 2

Splošne zahteve

Pri izvajanju tega sporazuma se za izdelke s poreklom iz pogodbenice štejejo:

| (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 4; in |
| --- | --- |

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v pogodbenici v smislu člena 4; in

| (b) | izdelki, pridobljeni v pogodbenici, ki vsebujejo materiale, ki niso v celoti tam pridobljeni, če so bili takšni materiali dovolj obdelani ali predelani v zadevni pogodbenici v smislu člena 5. |
| --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v pogodbenici, ki vsebujejo materiale, ki niso v celoti tam pridobljeni, če so bili takšni materiali dovolj obdelani ali predelani v zadevni pogodbenici v smislu člena 5.

Člen 3

Kumulacija porekla

1.   Brez poseganja v določbe člena 2 tega protokola izdelki veljajo za izdelke s poreklom iz pogodbenice izvoznice, če so bili tam pridobljeni in vključujejo materiale s poreklom iz druge pogodbenice ali če vključujejo materiale s poreklom iz Turčije, za katere se uporablja Sklep št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 22. decembra 1995 (1), pod pogojem da obdelava ali predelava, opravljena v pogodbenici izvoznici presega postopke iz člena 6 tega protokola. Ni potrebno, da bi bili taki materiali zadosti obdelani ali predelani.

2.   Kadar obdelava ali predelava, ki se opravlja v pogodbenici izvoznici, ne presega postopkov iz člena 6, se šteje, da ima pridobljeni izdelek poreklo iz pogodbenice izvoznice samo, kadar je tam dodana vrednost večja od vrednosti uporabljenih materialov s poreklom iz druge pogodbenice ali Turčije. Če ni tako, se pridobljeni izdelek šteje za izdelek s poreklom iz Turčije ali druge pogodbenice, glede na to, katera je prispevala največjo vrednost uporabljenih materialov s poreklom pri izdelavi v pogodbenici izvoznici.

3.   Izdelki s poreklom iz pogodbenice ali Turčije, ki niso obdelani ali predelani v pogodbenici izvoznici, ohranijo svoje poreklo, če se izvozijo v drugo pogodbenico.

4.   Kumulacija za materiale s poreklom iz Turčije se lahko uporablja le pod pogojem, da:

| (a) | se med pogodbenicama in Turčijo uporabljajo preferencialni trgovinski sporazumi v skladu s členom XXIV GATT 1994; |
| --- | --- |

(a)

se med pogodbenicama in Turčijo uporabljajo preferencialni trgovinski sporazumi v skladu s členom XXIV GATT 1994;

| (b) | so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola; in |
| --- | --- |

(b)

so materiali in izdelki pridobili status izdelkov s poreklom na podlagi pravil o poreklu, ki so enaka pravilom o poreklu iz tega protokola; in

| (c) | so obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v Gruziji v skladu z njenimi postopki. |
| --- | --- |

(c)

so obvestila o izpolnitvi potrebnih zahtev za uporabo kumulacije objavljena v Uradnem listu Evropske unije (serija C) in v Gruziji v skladu z njenimi postopki.

5.   Kumulacija iz tega člena se uporablja od datuma, ki je naveden v obvestilu, objavljenem v Uradnem listu Evropske unije (serija C).

6.   Pogodbenici druga drugi zagotavljata podrobnejše informacije o sporazumih, vključno z datumi začetka veljavnosti, ki se uporabljajo v državah, navedenih v odstavkih 1 in 2.

Člen 4

V celoti pridobljeni izdelki

1.   Za v celoti pridobljene v pogodbenici se štejejo:

| (a) | mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega dna; |
| --- | --- |

(a)

mineralni izdelki, pridobljeni iz njene zemlje ali njenega morskega dna;

| (b) | tam pridelani rastlinski izdelki; |
| --- | --- |

(b)

tam pridelani rastlinski izdelki;

| (c) | žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene; |
| --- | --- |

(c)

žive živali, tam skotene ali izvaljene in vzrejene;

| (d) | izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali; |
| --- | --- |

(d)

izdelki, pridobljeni iz živih, tam vzrejenih živali;

| (e) | izdelki, pridobljeni s tam opravljenim lovom ali ribolovom; |
| --- | --- |

(e)

izdelki, pridobljeni s tam opravljenim lovom ali ribolovom;

| (f) | izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njihovimi plovili zunaj teritorialnih voda pogodbenice izvoznice; |
| --- | --- |

(f)

izdelki morskega ribolova in drugi izdelki iz morja, pridobljeni z njihovimi plovili zunaj teritorialnih voda pogodbenice izvoznice;

| (g) | izdelki, izdelani na predelovalnih ladjah pogodbenice izključno iz izdelkov, navedenih pod točko (f); |
| --- | --- |

(g)

izdelki, izdelani na predelovalnih ladjah pogodbenice izključno iz izdelkov, navedenih pod točko (f);

| (h) | tam zbrano rabljeno blago, primerno samo za ponovno pridobivanje surovin, vključno z rabljenimi pnevmatikami, primernimi samo za protektiranje ali da se uporabijo kot odpadni material; |
| --- | --- |

(h)

tam zbrano rabljeno blago, primerno samo za ponovno pridobivanje surovin, vključno z rabljenimi pnevmatikami, primernimi samo za protektiranje ali da se uporabijo kot odpadni material;

| (i) | odpadki in ostanki, ki nastanejo pri tam izvedenih postopkih izdelave; |
| --- | --- |

(i)

odpadki in ostanki, ki nastanejo pri tam izvedenih postopkih izdelave;

| (j) | izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenih teritorialnih voda, pod pogojem da ima izključno pravico do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja; |
| --- | --- |

(j)

izdelki, pridobljeni iz morskega dna ali podzemlja zunaj njenih teritorialnih voda, pod pogojem da ima izključno pravico do obdelave navedenega morskega dna ali podzemlja;

| (k) | blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (j). |
| --- | --- |

(k)

blago, tam izdelano izključno iz izdelkov, opredeljenih v točkah (a) do (j).

2.   Izraza „njena plovila“ in „njene predelovalne ladje“ v odstavku 1(f) in (g) se uporabljata samo za plovila in predelovalne ladje:

| (a) | ki so registrirani ali vpisani v seznam v državi članici EU ali v Gruziji; |
| --- | --- |

(a)

ki so registrirani ali vpisani v seznam v državi članici EU ali v Gruziji;

| (b) | ki plujejo pod zastavo države članice EU ali Gruzije; |
| --- | --- |

(b)

ki plujejo pod zastavo države članice EU ali Gruzije;

| (c) | ki so vsaj 50-odstotno v lasti državljanov države članice EU ali Gruzije ali družbe s sedežem v eni od teh držav in v kateri so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov oziroma svetov državljani države članice EU ali Gruzije ter, če gre za osebne družbe ali družbe z omejeno odgovornostjo, z vsaj polovico kapitala, ki pripada državi članici EU ali Gruziji oziroma javnim organom ali državljanom navedenih pogodbenic; |
| --- | --- |

(c)

ki so vsaj 50-odstotno v lasti državljanov države članice EU ali Gruzije ali družbe s sedežem v eni od teh držav in v kateri so direktor ali direktorji, predsednik upravnega odbora ali nadzornega sveta ter večina članov takih odborov oziroma svetov državljani države članice EU ali Gruzije ter, če gre za osebne družbe ali družbe z omejeno odgovornostjo, z vsaj polovico kapitala, ki pripada državi članici EU ali Gruziji oziroma javnim organom ali državljanom navedenih pogodbenic;

| (d) | katerih kapitan in častniki so državljani države članice EU ali Gruzije; in |
| --- | --- |

(d)

katerih kapitan in častniki so državljani države članice EU ali Gruzije; in

| (e) | katerih vsaj 75 % članov posadke je državljanov države članice EU ali Gruzije. |
| --- | --- |

(e)

katerih vsaj 75 % članov posadke je državljanov države članice EU ali Gruzije.

Člen 5

Zadosti obdelani ali predelani izdelki

1.   Za namene člena 2 se šteje, da so izdelki, ki niso v celoti pridobljeni, zadosti obdelani ali predelani, če so izpolnjeni pogoji, navedeni v seznamu Priloge II k temu protokolu.

Pogoji, ki se nanašajo na zgoraj navedeno obdelavo ali predelavo, ki jo treba opraviti na materialih brez porekla, uporabljenih pri izdelavi, se uporabljajo samo v zvezi s takimi materiali. Če se izdelek, ki je pridobil poreklo z izpolnitvijo pogojev s seznama, uporablja pri izdelavi drugega izdelka, se torej pogoji, ki se uporabljajo za izdelek, v katerega je ta vključen, ne uporabljajo zanj in se ne upoštevajo materiali brez porekla, ki so se morda uporabili pri njegovi izdelavi.

2.   Ne glede na odstavek 1 se materiali brez porekla, ki se v skladu s pogoji iz seznama v Prilogi II k temu protokolu ne bi smeli uporabiti pri izdelavi izdelka, vseeno lahko uporabijo, če:

| (a) | njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna; in |
| --- | --- |

(a)

njihova skupna vrednost ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna; in

| (b) | kateri koli odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli odstotek, ki je naveden v seznamu kot zgornja vrednost materialov brez porekla, ni presežen na podlagi uporabe tega odstavka.

Ta odstavek se ne uporablja za izdelke iz poglavij 50 do 63 harmoniziranega sistema.

3.   Odstavka 1 in 2 tega člena se uporabljata pod pogoji, ki jih določa člen 6.

Člen 6

Nezadostni postopki obdelave ali predelave

1.   Brez poseganja v odstavek 2 tega člena se naslednji postopki štejejo za nezadostno obdelavo ali predelavo, da bi izdelki pridobili status blaga s poreklom, ne glede na to, ali so zahteve iz člena 5 izpolnjene ali ne:

| (a) | postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem; |
| --- | --- |

(a)

postopki za ohranitev izdelkov v dobrem stanju med prevozom in skladiščenjem;

| (b) | razstavljanje in združevanje paketov; |
| --- | --- |

(b)

razstavljanje in združevanje paketov;

| (c) | pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje; |
| --- | --- |

(c)

pranje, čiščenje; odstranjevanje prahu, oksidov, olja, barve ali drugih snovi za prekrivanje;

| (d) | likanje tekstila ali likanje tekstila s paro; |
| --- | --- |

(d)

likanje tekstila ali likanje tekstila s paro;

| (e) | preprosti postopki barvanja in loščenja; |
| --- | --- |

(e)

preprosti postopki barvanja in loščenja;

| (f) | luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje in glaziranje žit in riža; |
| --- | --- |

(f)

luščenje, delno ali popolno beljenje, poliranje in glaziranje žit in riža;

| (g) | postopki barvanja sladkorja ali oblikovanje sladkornih kock; |
| --- | --- |

(g)

postopki barvanja sladkorja ali oblikovanje sladkornih kock;

| (h) | lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreškov in zelenjave; |
| --- | --- |

(h)

lupljenje, razkoščičevanje in luščenje sadja, oreškov in zelenjave;

| (i) | ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje; |
| --- | --- |

(i)

ostrenje, preprosto brušenje ali preprosto rezanje;

| (j) | presejanje, prebiranje, sortiranje, uvrščanje, razvrščanje, usklajevanje; (vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov); |
| --- | --- |

(j)

presejanje, prebiranje, sortiranje, uvrščanje, razvrščanje, usklajevanje; (vključno s sestavljanjem kompletov izdelkov);

| (k) | preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja; |
| --- | --- |

(k)

preprosto pakiranje v steklenice, konzerve, čutare, vrečke, zaboje, škatle, pritrjevanje na kartone ali plošče in vsi drugi preprosti postopki pakiranja;

| (l) | pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo; |
| --- | --- |

(l)

pritrjevanje ali tiskanje oznak, nalepk, logotipov in drugih podobnih znakov za razlikovanje na izdelke ali njihovo embalažo;

| (m) | preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne; |
| --- | --- |

(m)

preprosto mešanje izdelkov, ne glede na to, ali so različnih vrst ali ne;

| (n) | mešanje sladkorja s katerim koli materialom; |
| --- | --- |

(n)

mešanje sladkorja s katerim koli materialom;

| (o) | enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele; |
| --- | --- |

(o)

enostavno sestavljanje delov izdelkov v popoln izdelek ali razstavljanje izdelkov na dele;

| (p) | kombinacija dveh ali več postopkov iz točk (a) do (o). |
| --- | --- |

(p)

kombinacija dveh ali več postopkov iz točk (a) do (o).

| (q) | zakol živali. |
| --- | --- |

(q)

zakol živali.

2.   Pri ugotavljanju, ali se predelava ali obdelava, opravljena na posameznem izdelku, šteje za nezadostno v smislu odstavka 1, se skupno upoštevajo vsi postopki, opravljeni na določenem izdelku v pogodbenici.

Člen 7

Enota kvalifikacije

1.   Enota kvalifikacije za uporabo določb tega protokola je določen izdelek, ki se šteje za osnovno enoto, kadar se določa uvrstitev blaga ob uporabi nomenklature harmoniziranega sistema.

Iz tega sledi:

| (a) | kadar se izdelek, sestavljen iz skupine predmetov ali izdelkov, v skladu s pogoji iz harmoniziranega sistema uvršča v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije; |
| --- | --- |

(a)

kadar se izdelek, sestavljen iz skupine predmetov ali izdelkov, v skladu s pogoji iz harmoniziranega sistema uvršča v eno tarifno številko, potem celota pomeni enoto kvalifikacije;

| (b) | kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega protokola vsak izdelek obravnavati posebej. |
| --- | --- |

(b)

kadar je pošiljka sestavljena iz določenega števila enakih izdelkov, ki se uvrščajo v enako tarifno številko harmoniziranega sistema, je treba pri uporabi določb tega protokola vsak izdelek obravnavati posebej.

2.   Kadar je v skladu s splošnim pravilom 5 harmoniziranega sistema embalaža vključena v izdelek zaradi uvrščanja, mora biti vključena tudi pri določanju porekla.

Člen 8

Dodatki, nadomestni deli in orodje

Dodatki, nadomestni deli in orodje, poslani skupaj z delom opreme, stroja, naprave ali vozila, ki so del običajne opreme in so vključeni v njeno ceno ali pa niso posebej zaračunani, se štejejo za del te opreme, stroja, naprave ali vozila.

Člen 9

Kompleti

Kompleti iz splošnega pravila 3 harmoniziranega sistema štejejo za komplete s poreklom, kadar imajo poreklo vsi njihovi sestavni deli. Kljub temu pa se takrat, kadar je komplet sestavljen iz izdelkov s poreklom in brez njega, šteje, da ima komplet kot celota poreklo, če vrednost izdelkov brez porekla ne presega 15 % cene kompleta franko tovarna.

Člen 10

Nevtralne sestavine

Da bi določili, ali ima izdelek poreklo, ni treba ugotavljati porekla za naslednje sestavine, ki bi lahko bile uporabljene pri njegovi izdelavi:

| (a) | energija in gorivo; |
| --- | --- |

(a)

energija in gorivo;

| (b) | naprave in oprema; |
| --- | --- |

(b)

naprave in oprema;

| (c) | stroji in orodja; |
| --- | --- |

(c)

stroji in orodja;

| (d) | blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka. |
| --- | --- |

(d)

blago, ki ni vključeno ali ni namenjeno za vključitev v končno sestavo izdelka.

NASLOV III

ZAHTEVE GLEDE OZEMLJA

Člen 11

Načelo teritorialnosti

1.   Razen v primerih iz člena 3 in odstavka 3 tega člena morajo biti pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II v pogodbenici ves čas izpolnjeni.

2.   Razen v primerih iz člena 3 se blago s poreklom, izvoženo iz pogodbenice v drugo državo, ob vrnitvi šteje za blago brez porekla, razen če se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

| (a) | je blago, ki se vrača, isto blago, kot je bilo izvoženo blago, in |
| --- | --- |

(a)

je blago, ki se vrača, isto blago, kot je bilo izvoženo blago, in

| (b) | na blagu, ki se vrača, medtem ko je bilo v zadevni tretji državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju. |
| --- | --- |

(b)

na blagu, ki se vrača, medtem ko je bilo v zadevni tretji državi ali med izvozom, niso bili opravljeni nikakršni postopki, razen tistih, ki so potrebni, da se ohrani v dobrem stanju.

3.   Na pridobitev statusa blaga s poreklom v skladu s pogoji iz naslova II ne vpliva obdelava ali predelava, opravljena zunaj pogodbenice na materialih, izvoženih iz pogodbenice in tja ponovno uvoženih, če:

| (a) | so omenjeni materiali v celoti pridobljeni v pogodbenici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6;
  in |
| --- | --- |

(a)

so omenjeni materiali v celoti pridobljeni v pogodbenici ali so bili pred njihovim izvozom obdelani ali predelani bolj, kot zahtevajo postopki iz člena 6;

in

| (b) | se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:






  (i) | je bilo ponovno uvoženo blago pridobljeno z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov; in |
| --- | --- | --- |

(b)

se carinskim organom lahko zadovoljivo dokaže, da:

(i)

je bilo ponovno uvoženo blago pridobljeno z obdelavo ali predelavo izvoženih materialov; in

| (ii) | skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom. |
| --- | --- |

(ii)

skupna dodana vrednost, pridobljena zunaj pogodbenice ob uporabi določb tega člena, ne presega 10 % cene franko tovarna končnega izdelka, za katerega se uveljavlja status blaga s poreklom.

4.   Za namene odstavka 3 se pogoji za pridobitev statusa blaga s poreklom iz naslova II ne uporabljajo za obdelavo ali predelavo, opravljeno zunaj pogodbenice. Kadar pa se na seznamu iz Priloge II k temu protokolu za določitev statusa blaga s poreklom za končni izdelek uporablja pravilo, ki določa največjo vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla, skupna vrednost materialov brez porekla, uporabljenih na ozemlju zadevne pogodbenice, skupaj s skupno dodano vrednostjo, pridobljeno zunaj pogodbenice na podlagi določb tega člena, ne sme presegati navedenega odstotka.

5.   Za uporabo določb odstavkov 3 in 4 „skupna dodana vrednost“ pomeni vse stroške, nastale zunaj pogodbenice, vključno z vrednostjo tam uporabljenih materialov.

6.   Določbe odstavkov 3 in 4 se ne uporabljajo za izdelke, ki ne izpolnjujejo pogojev, določenih v seznamu Priloge II k temu protokolu ali za izdelke, ki se lahko štejejo za zadosti obdelane ali predelane samo ob uporabi splošno dovoljenega odstopanja iz člena 5(2).

7.   Določbe odstavkov 3 in 4 tega člena se ne uporabljajo za izdelke iz poglavij od 50 do 63 harmoniziranega sistema.

8.   Vsaka obdelava ali predelava, ki je zajeta z določbami tega člena in opravljena zunaj pogodbenic, se opravi v skladu s postopki pasivnega oplemenitenja ali podobnimi postopki.

Člen 12

Neposredni prevoz

1.   Preferencialna obravnava, določena s tem sporazumom, se uporablja samo za izdelke, ki izpolnjujejo zahteve iz tega protokola in se prevažajo neposredno med pogodbenicama ali čez ozemlje Turčije. Vendar se izdelki, ki sestavljajo eno samo pošiljko, v danem primeru lahko prevažajo čez druga ozemlja s pretovarjanjem ali začasnim skladiščenjem na teh ozemljih pod pogojem, da je blago v državi tranzita ali skladiščenja ostalo pod nadzorom carinskih organov in da na njem niso bili opravljeni drugi postopki razen raztovarjanja, ponovnega natovarjanja ali kakršni koli postopki za ohranitev blaga v dobrem stanju.

Skozi cevovod se lahko izdelki s poreklom transportirajo prek ozemelj, ki niso ozemlja pogodbenic, delujočih kot izvoznice ali uvoznice.

2.   Kot dokazilo, da so pogoji iz odstavka 1 izpolnjeni, se carinskim organom pogodbenice uvoznice predložijo:

| (a) | enotna prevozna listina, ki zajema prevoz iz pogodbenice izvoznice prek države tranzita; ali |
| --- | --- |

(a)

enotna prevozna listina, ki zajema prevoz iz pogodbenice izvoznice prek države tranzita; ali

| (b) | potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki:






  (i) | vsebuje natančen opis izdelkov; |
| --- | --- | --- |

(b)

potrdilo, ki ga izdajo carinski organi države tranzita, ki:

(i)

vsebuje natančen opis izdelkov;

| (ii) | navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kjer je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev in |
| --- | --- |

(ii)

navaja datume raztovarjanja in ponovnega natovarjanja izdelkov ter, kjer je primerno, imena ladij ali drugih uporabljenih prevoznih sredstev in

| (iii) | potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali |
| --- | --- |

(iii)

potrjuje pogoje, pod katerimi so bili izdelki zadržani v državi tranzita; ali

| (c) | če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo. |
| --- | --- |

(c)

če teh ni, katere koli dokumente, ki to dokazujejo.

Člen 13

Razstave

1.   Za izdelke s poreklom, ki se pošljejo na razstavo v državo, ki ni pogodbenica, in se po razstavi prodajo z namenom uvoza v pogodbenico, pri uvozu veljajo ugodnosti po določbah tega sporazuma, če se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da:

| (a) | je izvoznik poslal te izdelke iz pogodbenice v državo razstave in jih tam razstavil; |
| --- | --- |

(a)

je izvoznik poslal te izdelke iz pogodbenice v državo razstave in jih tam razstavil;

| (b) | je zadevni izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v pogodbenici; |
| --- | --- |

(b)

je zadevni izvoznik izdelke prodal ali drugače dal na razpolago osebi v pogodbenici;

| (c) | so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo, in |
| --- | --- |

(c)

so bili izdelki med razstavo ali takoj za tem poslani v enakem stanju, kot so bili poslani na razstavo, in

| (d) | izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi. |
| --- | --- |

(d)

izdelki od tedaj, ko so bili poslani na razstavo, niso bili uporabljeni za noben drug namen, razen za predstavitev na razstavi.

2.   Dokazilo o poreklu se izda ali sestavi v skladu z določbami iz naslova V in se na običajen način predloži carinskim organom države uvoznice. V njem se navedeta ime in naslov razstave. Po potrebi se lahko zahtevajo dodatna dokumentarna dokazila o pogojih, pod katerimi so bili izdelki razstavljeni.

3.   Odstavek 1 se uporablja za vse trgovinske, industrijske, kmetijske ali obrtne razstave, sejme ali podobne javne prireditve ali prikaze, ki niso organizirani za zasebne namene v trgovinah ali poslovnih prostorih zaradi prodaje tujih izdelkov in med katerimi ostanejo izdelki pod carinskim nadzorom.

NASLOV IV

POVRAČILO ALI OPROSTITEV PLAČILA CARIN

Člen 14

Prepoved povračila ali oprostitve plačila carin

1.   Za materiale brez porekla, ki se uporabijo pri izdelavi izdelkov s poreklom iz pogodbenice, za katere se izda ali sestavi dokazilo o poreklu v skladu z določbami naslova V, se v pogodbenici izvoznici ne uporabljajo nobena povračila ali oprostitve plačil carin.

2.   Prepoved iz odstavka 1 se nanaša na kakršno koli delno ali celotno povračilo, odpust ali neplačilo carin ali dajatev z enakim učinkom, ki se lahko izrecno ali dejansko uporablja v pogodbenici za materiale, uporabljene pri izdelavi, kadar se izdelki, pridobljeni iz navedenih materialov, izvozijo, in ne, če tam ostanejo za domačo porabo.

3.   Izvoznik izdelkov, na katere se nanaša dokazilo o poreklu, mora biti pripravljen na zahtevo carinskih organov kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo, da za materiale brez porekla, uporabljene pri izdelavi teh izdelkov, ni bilo prejeto povračilo carin in da so bile vse carine ali dajatve z enakim učinkom, ki se uporabljajo za takšne materiale, dejansko plačane.

4.   Določbe iz odstavkov 1,2 in 3 tega člena se uporabljajo tudi za embalažo v smislu člena 7(2), dodatke, rezervne dele in orodje v smislu člena 8 ter izdelke v kompletu v smislu člena 9, če so takšni izdelki brez porekla.

5.   Določbe iz odstavkov 1 do 4 se uporabljajo samo za materiale, za katere se uporablja ta protokol.

NASLOV V

DOKAZILO O POREKLU

Člen 15

Splošne zahteve

1.   Za izdelke s poreklom iz pogodbenice pri uvozu v drugo pogodbenico veljajo določbe tega sporazuma ob predložitvi naslednjih dokazil o poreklu:

| (a) | potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Prilogi III k temu protokolu; |
| --- | --- |

(a)

potrdila o gibanju blaga EUR.1, vzorec katerega je prikazan v Prilogi III k temu protokolu;

| (b) | v primerih iz člena 21(1) izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu), ki jo izvoznik navede na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevni izdelek opisuje dovolj natančno, da ga je mogoče prepoznati. Besedilo izjave o poreklu je v Prilogi IV k temu protokolu. |
| --- | --- |

(b)

v primerih iz člena 21(1) izjave (v nadaljnjem besedilu: izjava o poreklu), ki jo izvoznik navede na računu, dobavnici ali drugem trgovinskem dokumentu, ki zadevni izdelek opisuje dovolj natančno, da ga je mogoče prepoznati. Besedilo izjave o poreklu je v Prilogi IV k temu protokolu.

2.   Ne glede na odstavek 1 tega člena za izdelke s poreklom v smislu tega protokola v primerih, kot jih določa člen 26, veljajo ugodnosti iz določb tega sporazuma, ne da bi bilo treba predložiti kakršno koli dokazilo o poreklu iz odstavka 1 tega člena.

Člen 16

Postopek za izdajo potrdil o gibanju blaga EUR.1

1.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi pogodbenice izvoznice na podlagi pisne zahteve izvoznika ali njegovega pooblaščenega zastopnika na izvoznikovo odgovornost.

2.   V ta namen izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik izpolni potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in obrazec zahtevka, katerih vzorca sta v Prilogi III k temu protokolu. Obrazci se izpolnijo v enem od jezikov, v katerih je sestavljen ta sporazum in v skladu z določbami nacionalnega prava države izvoznice. Če se obrazci izpolnjujejo ročno, jih je treba izpolniti s črnilom in tiskanimi črkami. Izdelki se poimenujejo v za to predvidenem polju brez praznih vmesnih vrstic. Če polje ni v celoti zapolnjeno, se pod zadnjo vrstico poimenovanja potegne vodoravno črto in prečrta prazen prostor pod njo.

3.   Izvoznik, ki zaprosi za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora na zahtevo carinskih organov države izvoznice, v kateri je bilo izdano potrdilo o gibanju blaga EUR.1, kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki dokazujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega protokola.

4.   Brez poseganja v odstavek 5 potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi države članice EU ali Gruzije, če zadevni izdelki štejejo za izdelke s poreklom iz EU ali Gruzije oziroma Turčije in izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola.

5.   Carinski organi, ki izdajo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, storijo vse potrebno, da preverijo poreklo izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega protokola. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi primeren. Zagotovijo tudi, da so obrazci iz odstavka 2 pravilno izpolnjeni. Zlasti morajo preveriti, ali je prostor, namenjen opisu izdelkov, izpolnjen tako, da izključuje vse možnosti pripisov z namenom goljufije.

6.   Datum izdaje potrdila o gibanju blaga EUR.1 mora biti na potrdilu naveden v okencu 11.

7.   Potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo carinski organi in ga dajo izvozniku na voljo takoj, ko je dejanski izvoz opravljen ali zagotovljen.

Člen 17

Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Ne glede na člen 16(7) se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izjemoma lahko izda tudi po izvozu izdelkov, na katere se nanaša, če:

| (a) | ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin, ali |
| --- | --- |

(a)

ni bilo izdano ob izvozu zaradi napak ali nenamernih opustitev ali posebnih okoliščin, ali

| (b) | se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu zaradi tehničnih razlogov ni bilo sprejeto. |
| --- | --- |

(b)

se carinskim organom zadovoljivo dokaže, da je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdano, vendar ob uvozu zaradi tehničnih razlogov ni bilo sprejeto.

2.   Za izvajanje odstavka 1 izvoznik v zahtevi navede kraj in datum izvoza izdelkov, na katere se potrdilo o gibanju blaga EUR.1 nanaša, in navede razloge za svojo zahtevo.

3.   Carinski organi lahko potrdilo o gibanju blaga EUR.1 izdajo naknadno šele potem, ko so preverili, ali se podatki v izvoznikovem zahtevku ujemajo s podatki v ustreznem spisu.

4.   Naknadno izdana potrdila o gibanju blaga EUR.1 morajo vsebovati naslednji zaznamek v angleškem jeziku:

„ISSUED RETROSPECTIVELY“

5.   Zaznamek iz odstavka 4 se vpiše v polje 7 potrdila o gibanju blaga EUR.1.

Člen 18

Izdaja dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1

1.   Če je bilo potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ukradeno, izgubljeno ali uničeno, lahko izvoznik carinske organe, ki so ga izdali, zaprosi za dvojnik, pripravljen na podlagi izvoznih dokumentov, ki jih imajo.

2.   Na takšen način izdani dvojnik ima naslednji zaznamek v angleščini:

„DUPLICATE“

3.   Zaznamek iz odstavka 2 se vpiše v polje 7 dvojnika potrdila o gibanju blaga EUR.1.

4.   Dvojnik nosi datum izdaje prvotnega potrdila o gibanju blaga EUR.1 in začne učinkovati s tem dnem.

Člen 19

Izdaja potrdil o gibanju blaga EUR.1 na podlagi predhodno izdanega ali sestavljenega dokazila o poreklu

Kadar so izdelki s poreklom dani pod carinski nadzor carinskega urada v pogodbenici, je mogoče izvirno dokazilo o poreklu nadomestiti z enim ali več potrdili o gibanju blaga EUR.1, z namenom da se pošljejo vsi ali nekateri od teh izdelkov drugam znotraj te pogodbenice. Nadomestna potrdila o gibanju blaga EUR.1 izda carinski urad, pod nadzor katerega so bili izdelki dani.

Člen 20

Ločeno knjigovodsko izkazovanje

1.   Če pri ločenem skladiščenju zalog izdelkov s poreklom in izdelkov brez porekla, ki so enaki ali med seboj zamenljivi, nastanejo precejšnje stroškovne ali materialne težave, lahko carinski organi na pisno zahtevo prizadetih strani za vodenje teh zalog dovolijo tako imenovano „metodo ločenega knjigovodskega izkazovanja“ (v nadaljnjem besedilu: metoda).

2.   Metoda zagotavlja, da je število pridobljenih izdelkov v določenem referenčnem obdobju, ki se lahko štejejo za izdelke „s poreklom“, enako, kot bi ga dobili, če bi bile zaloge fizično ločene.

3.   Carinski organi lahko dovoljenje iz odstavka 1 izdajo pod kakršnimi koli pogoji, za katere menijo, da so primerni.

4.   Metoda se uporablja in njena uporaba se beleži na podlagi splošnih računovodskih načel, ki veljajo v državi, v kateri je bil izdelek narejen.

5.   Uporabnik metode lahko sestavi oziroma zaprosi za dokazilo o poreklu za tiste količine izdelkov, ki se lahko štejejo za izdelke s poreklom. Uporabnik mora na zahtevo carinskih organov dati izjavo o tem, kako so bile količine vodene.

6.   Carinski organi nadzorujejo uporabo dovoljenja in lahko dovoljenje kadar koli odvzamejo, če ga uporabnik kakor koli nepravilno uporablja ali ne izpolnjuje katerega od drugih pogojev, določenih v tem protokolu.

Člen 21

Pogoji za izjavo o poreklu

1.   Izjavo o poreklu iz točke (b) člena 15(1) lahko da:

| (a) | pooblaščeni izvoznik v smislu člena 22 ali |
| --- | --- |

(a)

pooblaščeni izvoznik v smislu člena 22 ali

| (b) | kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več paketov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR. |
| --- | --- |

(b)

kateri koli izvoznik za vsako pošiljko, ki jo sestavlja en ali več paketov, ki vsebujejo izdelke s poreklom, katerih skupna vrednost ne presega 6 000 EUR.

2.   Ne glede na odstavek 3 je izjavo o poreklu mogoče dati, če zadevni izdelki lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz EU ali Gruzije in če izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola.

3.   Izvoznik, ki sestavi izjavo o poreklu, mora na zahtevo carinskih organov pogodbenice izvoznice kadar koli predložiti vse ustrezne dokumente, ki potrjujejo poreklo zadevnih izdelkov in izpolnjevanje drugih zahtev iz tega protokola.

4.   Izvoznik da izjavo o poreklu tako, da na račun, dobavnico ali drug trgovinski dokument natipka, vtisne z žigom ali natisne izjavo, katere besedilo je navedeno v Prilogi IV k temu protokolu, pri čemer uporabi eno izmed jezikovnih različic iz navedene priloge, v skladu z določbami nacionalne zakonodaje države izvoznice. Če je izjava napisana z roko, mora biti napisana s črnilom in tiskanimi črkami.

5.   Izjave o poreklu vsebujejo izvirni lastnoročni podpis izvoznika. Vendar se od pooblaščenega izvoznika v smislu člena 22 ne zahteva, da podpiše take izjave, če carinskim organom pogodbenice izvoznice da svoje pisno jamstvo, da sprejema polno odgovornost za vsako izjavo o poreklu, po kateri ga je možno prepoznati, kot da jo je lastnoročno podpisal.

6.   Izjavo o poreklu lahko da izvoznik ob izvozu izdelkov, na katere se nanaša, ali po izvozu, če je predložena v državi uvoznici najpozneje v dveh letih po uvozu izdelkov, na katere se nanaša.

Člen 22

Pooblaščeni izvoznik

1.   Carinski organi pogodbenice izvoznice lahko pooblastijo katerega koli izvoznika („pooblaščenega izvoznika“), ki pogosto odpremlja pošiljke izdelkov v skladu s tem protokolom, da daje izjave o poreklu ne glede na vrednost zadevnih izdelkov. Izvoznik, ki prosi za takšno pooblastilo, carinskim organom ponudi vsa zadovoljiva jamstva, potrebna za preverjanje porekla teh izdelkov, kot tudi za preverjanje izpolnjevanja vseh drugih zahtev tega protokola.

2.   Carinski organi lahko odobrijo status pooblaščenega izvoznika pod kakršnimi koli pogoji, ki so po njihovi oceni primerni.

3.   Carinski organi dodelijo pooblaščenemu izvozniku številko carinskega pooblastila, ki se navede v izjavi o poreklu.

4.   Carinski organi spremljajo in nadzorujejo, kako pooblaščeni izvoznik uporablja pooblastilo.

5.   Carinski organi lahko pooblastilo kadar koli umaknejo. To morajo storiti, če pooblaščeni izvoznik ne nudi več jamstev iz odstavka 1, če ne izpolnjuje več pogojev iz odstavka 2 ali če drugače nepravilno uporablja pooblastilo.

Člen 23

Veljavnost dokazila o poreklu

1.   Dokazilo o poreklu je veljavno štiri mesece od datuma izdaje v pogodbenici izvoznici in ga je treba v tem obdobju predložiti carinskim organom pogodbenice uvoznice.

2.   Dokazila o poreklu, ki so carinskim organom pogodbenice uvoznice predložena po poteku roka za predložitev iz odstavka 1, se lahko sprejmejo zaradi uporabe preferencialne obravnave, če jih zaradi izjemnih okoliščin ni bilo možno predložiti do roka.

3.   V drugih primerih predložitve z zamudo lahko carinski organi pogodbenice uvoznice sprejmejo dokazila o poreklu, kadar so jim izdelki predloženi pred tem končnim datumom.

Člen 24

Predložitev dokazila o poreklu

Dokazila o poreklu se predložijo carinskim organom pogodbenice uvoznice v skladu s postopki, ki se uporabljajo v tej državi. Navedeni organi lahko zahtevajo prevod dokazila o poreklu, lahko pa zahtevajo tudi, da uvozno deklaracijo spremlja izjava, s katero uvoznik potrjuje, da izdelki izpolnjujejo pogoje, potrebne za izvajanje tega sporazuma.

Člen 25

Uvoz po delih

Kadar se na zahtevo uvoznika in pod pogoji, ki jih določijo carinski organi pogodbenice uvoznice, razstavljeni ali nesestavljeni izdelki v smislu splošnega pravila 2(a) harmoniziranega sistema, ki spadajo v oddelka XVI in XVII ali v tarifni številki 7308 in 9406 harmoniziranega sistema, uvažajo po delih, se za take izdelke pri prvem delnem uvozu carinskim organom predloži le eno dokazilo o poreklu.

Člen 26

Izjeme pri dokazilu o poreklu

1.   Izdelki, ki jih posamezniki kot majhne tovorke pošiljajo drugim posameznikom ali ki so del osebne prtljage potnikov, se priznavajo za izdelke s poreklom, ne da bi bilo potrebno predložiti dokazilo o poreklu, če se ti izdelki ne uvažajo v trgovinske namene in je bila dana izjava, da ustrezajo zahtevam tega protokola, in ni dvoma o resničnosti takšne izjave. Če se izdelki pošiljajo po pošti, se ta navedba lahko napiše na carinsko deklaracijo CN22/CN23 ali na list papirja, ki se priloži navedenemu dokumentu.

2.   Občasni uvoz, pri katerem gre le za izdelke za osebno uporabo prejemnikov, potnikov ali njihovih družin, se ne šteje za uvoz v trgovinske namene, če je iz narave in količine izdelkov razvidno, da niso namenjeni za trgovanje.

3.   Poleg tega skupna vrednost teh izdelkov v primeru manjših pošiljk ne sme presegati 500 EUR ali 1 200 EUR v primeru izdelkov, ki so del potnikove osebne prtljage.

Člen 27

Dokazilne listine

Dokumenti iz odstavka 3 člena 16 in odstavka 3 člena 21, ki se uporabljajo za dokazovanje, da se izdelki, ki jih zajema potrdilo o gibanju blaga EUR.1 ali izjava o poreklu, lahko štejejo za izdelke s poreklom iz pogodbenice in da izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola, lahko med drugim vključujejo:

| (a) | neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu; |
| --- | --- |

(a)

neposredno dokazilo o postopkih, ki jih je opravil izvoznik ali dobavitelj za pridobitev zadevnega blaga, kot je vsebovano na primer v njegovih poslovnih knjigah ali v njegovem notranjem knjigovodstvu;

| (b) | dokumente, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdanei ali sestavljene v zadevni pogodbenici, v kateri se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(b)

dokumente, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdanei ali sestavljene v zadevni pogodbenici, v kateri se takšni dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

| (c) | dokumente, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v zadevni pogodbenici, izdane ali sestavljene v zadevni pogodbenici, če se ti dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(c)

dokumente, ki dokazujejo postopek obdelave ali predelave materialov v zadevni pogodbenici, izdane ali sestavljene v zadevni pogodbenici, če se ti dokumenti uporabljajo v skladu z nacionalnim pravom;

| (d) | potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave o poreklu, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdana ali sestavljena v zadevni pogodbenici v skladu s tem protokolom; |
| --- | --- |

(d)

potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali izjave o poreklu, ki dokazujejo status porekla uporabljenih materialov, izdana ali sestavljena v zadevni pogodbenici v skladu s tem protokolom;

| (e) | ustrezna dokazila o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj zadevne pogodbenice, v skladu s členom 11, ki dokazujejo, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene. |
| --- | --- |

(e)

ustrezna dokazila o obdelavi ali predelavi, opravljeni zunaj zadevne pogodbenice, v skladu s členom 11, ki dokazujejo, da so zahteve iz navedenega člena izpolnjene.

Člen 28

Shranjevanje dokazil o poreklu in dokazilnih listin

1.   Izvoznik, ki vlaga zahtevo za izdajo potrdila o gibanju blaga EUR.1, mora vsaj tri leta hraniti dokumente iz člena 16(3).

2.   Izvoznik, ki daje izjavo o poreklu, mora vsaj tri leta hraniti kopijo te izjave o poreklu in dokumente iz člena 21(3).

3.   Carinski organ pogodbenice izvoznice, ki izda potrdilo o gibanju blaga EUR.1, vsaj tri leta hrani zahtevek iz člena 16(2).

4.   Carinski organi pogodbenice uvoznice morajo vsaj tri leta hraniti potrdila o gibanju blaga EUR.1 in izjave o poreklu, ki so jim bile predložene.

Člen 29

Razlike in oblikovne napake

1.   Če so med navedbami na dokazilu o poreklu in tistimi na dokumentih, ki so bili predloženi carinskemu uradu zaradi izpolnjevanja uvoznih formalnosti za izdelke, ugotovljene manjše razlike, to še ne pomeni ničnosti omenjenega dokazila, če se pravilno ugotovi, da ta dokument ustreza predloženim izdelkom.

2.   Očitne oblikovne napake na dokazilu o poreklu, npr. tipkarske napake, ne morejo biti razlog za zavrnitev, če te napake ne ustvarjajo dvomov o pravilnosti navedb v tem dokumentu.

Člen 30

Zneski, izraženi v eurih

1.   Za uporabo določb točke (b) člena 21(1) in člena 26(3), kadar so izdelki fakturirani v drugi valuti kot v eurih, zneske v nacionalnih valutah pogodbenic, ki ustrezajo zneskom, izraženim v eurih, vsaka od zadevnih držav določi letno.

2.   Za pošiljko se uporabljajo določbe točke (b) člena 21(l) ali člena 26(3) glede na valuto, v kateri je sestavljen račun, v skladu z zneskom, ki ga je določila zadevna država.

3.   Zneski, ki jih je treba uporabiti v kateri koli dani nacionalni valuti, so protivrednosti v navedeni nacionalni valuti zneskov, izraženih v eurih, po tečaju na prvi delovni dan oktobra. Zneski se sporočijo Evropski komisiji do 15. oktobra in se uporabljajo od 1. januarja naslednjega leta. Evropska komisija o zadevnih zneskih uradno obvesti vse zadevne države.

4.   Država lahko navzgor ali navzdol zaokroži znesek, ki ga dobi pri preračunavanju v eurih izraženega zneska v nacionalno valuto. Zaokroženi znesek se od zneska, ki se dobi pri preračunu, ne sme razlikovati za več kot 5 %. Država lahko protivrednost v nacionalni valuti zneska, izraženega v eurih, ohrani nespremenjeno, če je v času letne prilagoditve iz odstavka 3 preračun navedenega zneska pred kakršno koli zaokrožitvijo večji za manj kot 15 % protivrednosti v nacionalni valuti. Protivrednost v nacionalni valuti se lahko ohrani nespremenjena, če bi preračun povzročil zmanjšanje te protivrednosti.

5.   Zneske, izražene v eurih, na zahtevo pogodbenice pregleda Pododbor za carinsko sodelovanje. Pododbor za carinsko sodelovanje pri tem pregledu upošteva zaželeno ohranjanje realnih učinkov teh vrednostnih omejitev. V ta namen se lahko odloči za spremembo zneskov, izraženih v eurih.

NASLOV VI

NASLOV VI

DOGOVORI O UPRAVNEM SODELOVANJU

Člen 31

Upravno sodelovanje

1.   Carinski organi pogodbenic si prek Evropske komisije posredujejo vzorčne odtise pečatov, ki jih uporabljajo njihovi carinski uradi pri izdajanju potrdil o gibanju blaga EUR.1, ter naslove carinskih organov, odgovornih za preverjanje navedenih potrdil in izjav o poreklu.

2.   Da bi zagotovili pravilno izvajanje tega protokola, si pogodbenici prek pristojnih carinskih uprav medsebojno pomagata pri preverjanju pristnosti potrdil o gibanju blaga EUR.1 ali izjav o poreklu ter pravilnosti podatkov, navedenih v teh dokumentih.

Člen 32

Preverjanje dokazil o poreklu

1.   Naknadno preverjanje dokazil o poreklu se opravi naključno ali kadar carinski organi pogodbenice uvoznice upravičeno dvomijo o pristnosti takih dokumentov, o statusu porekla zadevnih izdelkov ali o izpolnitvi drugih zahtev tega protokola.

2.   Za namene izvajanja določb odstavka 1 carinski organ pogodbenice uvoznice carinskemu organu pogodbenice izvoznice vrne potrdilo o gibanju blaga EUR.1 in račun, če je bil predložen, izjavo o poreklu ali kopijo teh dokumentov, pri čemer po potrebi navede razloge za zahtevek za preverjanje. Pridobljeni dokumenti in informacije, ki kažejo, da so podatki, navedeni na dokazilu o poreklu, napačni, se posredujejo v podporo zahtevku za preverjanje.

3.   Preverjanje opravijo carinski organi pogodbenice izvoznice. V ta namen imajo pravico zahtevati vsa dokazila in opraviti vse preglede izvoznikovih poslovnih knjig ali kateri koli drug pregled, ki se jim zdi primeren.

4.   Če se carinski organi pogodbenice uvoznice odločijo, da bodo začasno prenehali priznavati preferencialno obravnavo za zadevne izdelke, medtem ko čakajo na rezultate preverjanja, se uvozniku ponudi sprostitev izdelkov, ob upoštevanju vseh previdnostnih ukrepov, ki se jim zdijo potrebni.

5.   Carinski organi, ki so zahtevali preverjanje, morajo biti čim prej obveščeni o rezultatih tega preverjanja. Iz teh rezultatov mora biti jasno razvidno, ali so dokumenti pristni ter ali se zadevni izdelki lahko štejejo kot izdelki s poreklom iz pogodbenice in ali izpolnjujejo druge zahteve iz tega protokola.

6.   Če v primerih upravičenega dvoma ni odgovora v desetih mesecih od datuma zahtevka za preverjanje ali če odgovor ne vsebuje zadostnih informacij za določitev pristnosti zadevnega dokumenta ali pravega porekla izdelkov, carinski organi, ki so preverjanje zahtevali, razen v izjemnih primerih, zavrnejo upravičenost do preferencialov.

Člen 33

Reševanje sporov

1.   Kadar pride do sporov v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 tega protokola, ki jih ni mogoče rešiti med carinskimi organi, ki zahtevajo preverjanje, in carinskimi organi, ki so pristojni za izvedbo tega preverjanja, se predajo v reševanje Pridružitvenemu odboru v njegovi trgovinski sestavi, kot je določeno v členu 408(4) tega sporazuma. Poglavje 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma se ne uporablja.

2.   Kadar pride do sporov v zvezi z razlago postopkov tega protokola, razen tistih v zvezi s postopki preverjanja iz člena 32 tega protokola, se predajo v reševanje Pododboru za carinsko sodelovanje. Če Pododboru za carinsko sodelovanje v šestih mesecih ne uspe rešiti spora, ki mu je bil predložen, se lahko sproži postopek reševanja sporov v skladu s poglavjem 14 (Reševanje sporov) naslova IV (Trgovina in z njo povezane zadeve) tega sporazuma.

3.   V vseh primerih se spori med uvoznikom in carinskimi organi pogodbenice uvoznice rešujejo v skladu z zakonodajo navedene pogodbenice.

Člen 34

Kazni

Kaznuje se vsak, ki sestavi dokument ali povzroči sestavo dokumenta, ki vsebuje nepravilne podatke, z namenom da bi pridobil preferencialno obravnavo za izdelke.

Člen 35

Proste cone

1.   Pogodbenici storita vse potrebno, da zagotovita, da se izdelki, s katerimi se trguje na podlagi dokazila o poreklu in za katere med prevozom uporabljajo prosto cono na svojem ozemlju, ne zamenjajo z drugim blagom ter da na njih niso opravljeni drugi postopki, razen običajnih, ki so potrebni za preprečevanje njihovega kvarjenja.

2.   Kadar se z odstopanjem od odstavka 1 tega člena izdelki s poreklom iz pogodbenice, ki imajo dokazilo o poreklu, uvozijo v prosto cono in se na njih opravijo obdelave ali predelave, zadevni pristojni organi na izvoznikovo zahtevo izdajo novo potrdilo o gibanju blaga EUR.1, če je opravljena obdelava ali predelava v skladu s tem protokolom.

NASLOV VII

NASLOV VII

CEUTA IN MELILLA

Člen 36

Uporaba tega protokola

1.   Izraz „Evropska unija“ ne zajema Ceute in Melille.

2.   Za izdelke s poreklom iz Gruzije se ob uvozu v Ceuto ali Melillo uporablja enak carinski režim, kot se uporablja za izdelke s poreklom iz carinskega območja EU na podlagi Protokola 2 k Aktu o pristopu Španije in Portugalske k Evropski skupnosti. Gruzija odobri za uvoz izdelkov iz tega sporazuma s poreklom iz Ceute in Melille enak carinski režim, kot velja za izdelke, ki se uvozijo in imajo poreklo iz EU.

3.   Za uporabo odstavka 2 tega člena v zvezi z izdelki s poreklom iz Ceute in Melille se ta protokol uporablja smiselno ob upoštevanju posebnih pogojev iz člena 37.

Člen 37

Posebni pogoji

1.   Pod pogojem, da se prevažajo neposredno v skladu z določbami iz člena 12, se štejejo kot:

| (1) | izdelki s poreklom iz Ceute in Melille:






  (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli, |
| --- | --- | --- |

(1)

izdelki s poreklom iz Ceute in Melille:

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v Ceuti in Melilli,

| (b) | izdelki, pridobljeni v Ceuti in Melilli, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a) tega člena, pod pogojem da:






  (i) | so navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali če |
| --- | --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v Ceuti in Melilli, pri izdelavi katerih so bili uporabljeni izdelki, ki niso vključeni v točko (a) tega člena, pod pogojem da:

(i)

so navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali če

| (ii) | gre za izdelke s poreklom iz pogodbenice, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6; |
| --- | --- |

(ii)

gre za izdelke s poreklom iz pogodbenice, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to zahtevajo postopki iz člena 6;

| (2) | izdelki s poreklom iz Gruzije:






  (a) | izdelki, v celoti pridobljeni v Gruziiji, |
| --- | --- | --- |

(2)

izdelki s poreklom iz Gruzije:

(a)

izdelki, v celoti pridobljeni v Gruziiji,

| (b) | izdelki, pridobljeni v Gruziji, pri izdelavi katerih se uporabijo izdelki, ki niso izdelki iz točke (a) tega člena, pod pogojem da:






  (i) | so navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali če |
| --- | --- | --- |

(b)

izdelki, pridobljeni v Gruziji, pri izdelavi katerih se uporabijo izdelki, ki niso izdelki iz točke (a) tega člena, pod pogojem da:

(i)

so navedeni izdelki zadostno obdelani ali predelani v smislu člena 5 ali če

| (ii) | gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille ali EU, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to določajo postopki iz člena 6. |
| --- | --- |

(ii)

gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille ali EU, če so bili obdelani ali predelani bolj, kot to določajo postopki iz člena 6.

2.   Ceuta in Melilla se obravnavata kot enotno ozemlje.

3.   Izvoznik ali njegov pooblaščeni zastopnik vpiše „Gruzija“ ter „Ceuta in Melilla“ v polje 2 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali na izjave o poreklu. Poleg tega je treba, če gre za izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, to označiti v okencu 4 potrdila o gibanju blaga EUR.1 ali v izjavah o poreklu.

4.   Za uporabo tega protokola v Ceuti in Melilli so odgovorni španski carinski organi.

NASLOV VIII

NASLOV VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 38

Spremembe tega protokola

1.   Pododbor za carinsko sodelovanje se lahko odloči spremeniti določbe tega protokola.

2.   Pododbor za carinsko sodelovanje se v enem letu po pristopu Gruzije k Regionalni konvenciji o vseevropsko-sredozemskih preferencialnih pravilih o poreklu lahko tudi odloči, da se pravila o poreklu iz tega protokola nadomestijo s pravili, priloženimi navedeni konvenciji.

Člen 39

Prehodne določbe za blago v tranzitu ali skladišču

Določbe tega sporazuma se lahko uporabljajo za blago, ki izpolnjuje določbe tega protokola in ki je na datum začetka veljavnosti tega sporazuma bodisi v tranzitu bodisi v pogodbenicah v začasnem skladiščenju v carinskih skladiščih ali v prostih conah, pod pogojem da se carinskim organom pogodbenice uvoznice v štirih mesecih od navedenega datuma predloži naknadno izdano potrdilo o poreklu, skupaj z dokumenti, ki dokazujejo, da se blago prevaža neposredno v skladu z določbami člena 13.

---

(1)  Sklep št. 1/95 Pridružitvenega sveta ES-Turčija z dne 22. decembra 1995 o izvajanju zaključne faze carinske unije se uporablja za izdelke, ki niso kmetijski proizvodi, kakor je opredeljeno v Sporazumu o pridružitvi med Evropsko skupnostjo in Turčijo, in ki niso izdelki, kakor so opredeljeni v Sporazumu med Evropsko skupnostjo za premog in jeklo in Republiko Turčijo o trgovini s proizvodi, zajetimi v Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo.

1

PRILOGA I K PROTOKOLU I

UVODNE OPOMBE K SEZNAMU V PRILOGI II K PROTOKOLU II

Opomba 1:

Seznam določa pogoje, ki se zahtevajo za vse izdelke, da bi se lahko šteli za zadosti obdelane ali predelane v smislu člena 5 tega protokola.

Opomba 2:

| 2.1. | Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, medtem ko drugi stolpec vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kadar je v nekaterih primerih pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, to pomeni, da se pravila v stolpcu 3 oziroma 4 uporabljajo samo za del navedene tarifne številke, opisane v stolpcu 2. |
| --- | --- |

2.1.

Prva dva stolpca v seznamu opisujeta pridobljeni izdelek. Prvi stolpec seznama je tarifna številka ali številka poglavja, ki se uporablja v harmoniziranem sistemu, medtem ko drugi stolpec vsebuje poimenovanje blaga, ki se v tem sistemu uporablja za navedeno tarifno številko ali poglavje. Za vsak vpis v prvih dveh stolpcih je določeno pravilo v stolpcu 3 ali 4. Kadar je v nekaterih primerih pred vpisom v prvem stolpcu „ex“, to pomeni, da se pravila v stolpcu 3 oziroma 4 uporabljajo samo za del navedene tarifne številke, opisane v stolpcu 2.

| 2.2. | Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja ter je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4 nanašajo na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo pod tarifne številke navedenega poglavja ali pod katero koli tarifno številko, navedeno v stolpcu 1. |
| --- | --- |

2.2.

Kadar je v stolpcu 1 združenih več tarifnih številk ali je navedena številka poglavja ter je zato poimenovanje izdelkov v stolpcu 2 splošno, se pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4 nanašajo na vse izdelke, ki se po harmoniziranem sistemu uvrščajo pod tarifne številke navedenega poglavja ali pod katero koli tarifno številko, navedeno v stolpcu 1.

| 2.3. | Če so na seznamu navedena različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4. |
| --- | --- |

2.3.

Če so na seznamu navedena različna pravila, ki se uporabljajo za različne izdelke v okviru ene tarifne številke, je v vsakem novem odstavku poimenovanje dela tarifne številke, za katerega se uporabljajo pripadajoča pravila v stolpcu 3 ali 4.

| 2.4. | Če je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcih 3 in 4, ima izvoznik možnost izbrati uporabo bodisi pravila iz stolpca 3 bodisi tistega iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3. |
| --- | --- |

2.4.

Če je za vpis v prvih dveh stolpcih pravilo določeno v stolpcih 3 in 4, ima izvoznik možnost izbrati uporabo bodisi pravila iz stolpca 3 bodisi tistega iz stolpca 4. Če v stolpcu 4 ni pravila o poreklu, je treba uporabiti pravilo, določeno v stolpcu 3.

Opomba 3:

| 3.1. | Določbe člena 5 tega protokola o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se ti izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v pogodbenici.
  Primer:
  Motor iz tarifne številke 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene izdelka franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 7224.
  Če je bilo to kovanje opravljeno v EU iz ingota brez porekla, je že pridobil poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex 7224 na seznamu. Tako se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima kovani material poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v EU. Vrednost ingota brez porekla se tako pri seštevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla ne upošteva. |
| --- | --- |

3.1.

Določbe člena 5 tega protokola o izdelkih, ki so pridobili status blaga s poreklom in se uporabljajo pri izdelavi drugih izdelkov, se uporabljajo ne glede na to, ali je bil ta status pridobljen znotraj tovarne, v kateri se ti izdelki uporabljajo, ali v drugi tovarni v pogodbenici.

Primer:

Motor iz tarifne številke 8407, za katerega pravilo določa, da vrednost materialov brez porekla, ki se lahko vgradijo, ne sme presegati 40 % cene izdelka franko tovarna, je izdelan iz „drugih legiranih jekel, grobo oblikovanih s kovanjem“ iz tarifne številke ex 7224.

Če je bilo to kovanje opravljeno v EU iz ingota brez porekla, je že pridobil poreklo na podlagi pravila za tarifno številko ex 7224 na seznamu. Tako se pri izračunu vrednosti motorja šteje, da ima kovani material poreklo, ne glede na to, ali je bil izdelan v isti ali drugi tovarni v EU. Vrednost ingota brez porekla se tako pri seštevanju vrednosti uporabljenih materialov brez porekla ne upošteva.

| 3.2. | Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave, zato izdelki z več predelave ali obdelave tudi pridobijo status porekla; nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa porekla. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takšnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takšnega materiala ni dovoljena. |
| --- | --- |

3.2.

Pravilo v seznamu pomeni najmanjši del zahtevane obdelave ali predelave, zato izdelki z več predelave ali obdelave tudi pridobijo status porekla; nasprotno pa manj predelave ali obdelave ne more dodeliti statusa porekla. Torej če pravilo določa, da je mogoče na določeni stopnji izdelave uporabiti material brez porekla, je uporaba takšnega materiala na zgodnejši stopnji izdelave dovoljena, na poznejši stopnji pa uporaba takšnega materiala ni dovoljena.

| 3.3. | Brez vpliva na opombo 3.2 se lahko, kadar pravilo uporablja izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo materiali iz katere(-ih) koli tarifne(-ih) številke(-) (celo materiali z enakim poimenovanjem in tarifno številko kakor izdelek), vendar ob upoštevanju vseh posebnih omejitev, ki so morda zajete v pravilu.
  Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama. |
| --- | --- |

3.3.

Brez vpliva na opombo 3.2 se lahko, kadar pravilo uporablja izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke“, uporabijo materiali iz katere(-ih) koli tarifne(-ih) številke(-) (celo materiali z enakim poimenovanjem in tarifno številko kakor izdelek), vendar ob upoštevanju vseh posebnih omejitev, ki so morda zajete v pravilu.

Vendar pa izraz „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke“ ali „izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz iste tarifne številke kot izdelek“ pomeni, da se lahko uporabijo materiali iz katere koli tarifne številke, razen tistih z istim poimenovanjem kot izdelek, naveden v stolpcu 2 seznama.

| 3.4. | Kadar pravilo iz seznama določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli ali več materialov. Ne zahteva, da se uporabijo vsi.
  Primer:
  Pravilo za tkanine iz tarifnih številk od 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna in da se lahko med drugimi materiali uporabijo tudi kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko eno ali drugo ali pa oboje. |
| --- | --- |

3.4.

Kadar pravilo iz seznama določa, da se izdelek lahko izdela iz več kot enega materiala, to pomeni, da se lahko uporabi kateri koli ali več materialov. Ne zahteva, da se uporabijo vsi.

Primer:

Pravilo za tkanine iz tarifnih številk od 5208 do 5212 določa, da se lahko uporabijo naravna vlakna in da se lahko med drugimi materiali uporabijo tudi kemični materiali. To ne pomeni, da je treba uporabiti oboje; uporabi se lahko eno ali drugo ali pa oboje.

| 3.5. | Če pravilo iz seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu (glej tudi opombo 6.2 v zvezi s tekstilom.)
  Primer:
  Pravilo za pripravljena živila iz tarifne številke 1904, ki izrecno izključuje uporabo žit in izdelkov iz njih, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz žit.
  Vendar to ne velja za izdelke, ki sicer ne morejo biti izdelani iz določenih materialov iz seznama, lahko pa so izdelani iz materiala z enakimi značilnostmi na zgodnejši stopnji izdelave.
  Primer:
  V primeru oblačila iz ex poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni možno začeti pri netkanem blagu, čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo, to je na stopnji vlaken. |
| --- | --- |

3.5.

Če pravilo iz seznama določa, da mora biti izdelek izdelan iz določenega materiala, ta pogoj ne preprečuje uporabe drugih materialov, ki zaradi svoje narave ne morejo zadostiti pravilu (glej tudi opombo 6.2 v zvezi s tekstilom.)

Primer:

Pravilo za pripravljena živila iz tarifne številke 1904, ki izrecno izključuje uporabo žit in izdelkov iz njih, ne preprečuje uporabe mineralnih soli, kemikalij in drugih dodatkov, ki niso izdelki iz žit.

Vendar to ne velja za izdelke, ki sicer ne morejo biti izdelani iz določenih materialov iz seznama, lahko pa so izdelani iz materiala z enakimi značilnostmi na zgodnejši stopnji izdelave.

Primer:

V primeru oblačila iz ex poglavja 62, narejenega iz netkanih materialov, če je za to vrsto izdelkov dovoljena samo uporaba preje brez porekla, ni možno začeti pri netkanem blagu, čeprav netkano blago običajno ne more biti izdelano iz preje. V takih primerih je začetni material običajno na stopnji pred prejo, to je na stopnji vlaken.

| 3.6. | Kadar pravilo v seznamu za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, navaja dva odstotna deleža, se ta ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli presegati večjega od navedenih odstotnih deležev. Poleg tega ne smejo biti preseženi posamezni odstotni deleži, ki se nanašajo na določene materiale. |
| --- | --- |

3.6.

Kadar pravilo v seznamu za največjo vrednost materialov brez porekla, ki se lahko uporabijo, navaja dva odstotna deleža, se ta ne smeta seštevati. Z drugimi besedami, največja vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne sme nikoli presegati večjega od navedenih odstotnih deležev. Poleg tega ne smejo biti preseženi posamezni odstotni deleži, ki se nanašajo na določene materiale.

Opomba 4:

| 4.1. | Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in če ni drugače določeno, vključuje vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena. |
| --- | --- |

4.1.

Izraz „naravna vlakna“ se v seznamu uporablja za vlakna, ki niso umetna ali sintetična. Omejen je na stopnje pred predenjem, vključno z odpadki, in če ni drugače določeno, vključuje vlakna, ki so mikana, česana ali drugače obdelana, vendar ne spredena.

| 4.2. | Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0511, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, kakor tudi volnena vlakna in fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305. |
| --- | --- |

4.2.

Izraz „naravna vlakna“ vključuje konjsko žimo iz tarifne številke 0511, svilo iz tarifnih številk 5002 in 5003, kakor tudi volnena vlakna in fino ali grobo živalsko dlako iz tarifnih številk 5101 do 5105, bombažna vlakna iz tarifnih številk 5201 do 5203 in druga rastlinska vlakna iz tarifnih številk 5301 do 5305.

| 4.3. | Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so v seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63 in ki se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej. |
| --- | --- |

4.3.

Izrazi „tekstilna kaša“, „kemični materiali“ in „materiali za izdelavo papirja“ so v seznamu uporabljeni za opis materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63 in ki se lahko uporabijo za izdelavo umetnih, sintetičnih ali papirnih vlaken ali prej.

| 4.4. | Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507. |
| --- | --- |

4.4.

Izraz „umetna ali sintetična rezana vlakna“ se v seznamu uporablja za sintetične ali umetne pramene iz filamentov, rezana vlakna ali odpadke iz tarifnih številk 5501 do 5507.

Opomba 5:

| 5.1. | Kadar se za izdelek na seznamu navaja ta opomba, se pogoji, določeni v stolpcu 3, ne uporabljajo za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njegovi izdelavi in ki, če se upoštevajo skupaj, predstavljajo 10 ali manj odstotkov skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov (glej tudi opombi 5.3 in 5.4). |
| --- | --- |

5.1.

Kadar se za izdelek na seznamu navaja ta opomba, se pogoji, določeni v stolpcu 3, ne uporabljajo za katere koli osnovne tekstilne materiale, uporabljene pri njegovi izdelavi in ki, če se upoštevajo skupaj, predstavljajo 10 ali manj odstotkov skupne teže vseh uporabljenih osnovnih tekstilnih materialov (glej tudi opombi 5.3 in 5.4).

| 5.2. | Vendar pa se dovoljeno odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za mešane izdelke, ki so izdelani iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.
  Osnovni tekstilni materiali so naslednji:






  — | svila, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Vendar pa se dovoljeno odstopanje iz opombe 5.1 lahko uporabi le za mešane izdelke, ki so izdelani iz dveh ali več osnovnih tekstilnih materialov.

Osnovni tekstilni materiali so naslednji:

—

svila,

| — | volna, |
| --- | --- |

—

volna,

| — | groba živalska dlaka, |
| --- | --- |

—

groba živalska dlaka,

| — | fina živalska dlaka, |
| --- | --- |

—

fina živalska dlaka,

| — | konjska žima, |
| --- | --- |

—

konjska žima,

| — | bombaž, |
| --- | --- |

—

bombaž,

| — | materiali za izdelavo papirja in papir, |
| --- | --- |

—

materiali za izdelavo papirja in papir,

| — | lan, |
| --- | --- |

—

lan,

| — | konoplja, |
| --- | --- |

—

konoplja,

| — | juta in druga tekstilna vlakna iz ličja, |
| --- | --- |

—

juta in druga tekstilna vlakna iz ličja,

| — | sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav, |
| --- | --- |

—

sisal in druga tekstilna vlakna iz rodu agav,

| — | kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna, |
| --- | --- |

—

kokosova vlakna, abaka, ramija in druga tekstilna rastlinska vlakna,

| — | sintetični filamenti, |
| --- | --- |

—

sintetični filamenti,

| — | umetni filamenti, |
| --- | --- |

—

umetni filamenti,

| — | prevodni filamenti, |
| --- | --- |

—

prevodni filamenti,

| — | sintetična rezana vlakna iz polipropilena, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz polipropilena,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliestra, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliestra,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliamida, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliamida,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliakrilonitrila,

| — | sintetična rezana vlakna iz poliimida, |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poliimida,

| — | sintetična rezana vlakna iz politetrafluoretilena; |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz politetrafluoretilena;

| — | sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida); |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poli(fenilensulfida);

| — | sintetična rezana vlakna iz poli(vinilklorida); |
| --- | --- |

—

sintetična rezana vlakna iz poli(vinilklorida);

| — | druga sintetična rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

druga sintetična rezana vlakna,

| — | umetna rezana vlakna iz viskoze, |
| --- | --- |

—

umetna rezana vlakna iz viskoze,

| — | druga umetna rezana vlakna, |
| --- | --- |

—

druga umetna rezana vlakna,

| — | preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, vključno z ovito prejo, |
| --- | --- |

—

preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti polietra, vključno z ovito prejo,

| — | preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, vključno z ovito prejo, |
| --- | --- |

—

preja iz poliuretana, laminirana s fleksibilnimi segmenti poliestra, vključno z ovito prejo,

| — | izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema; |
| --- | --- |

—

izdelki iz tarifne številke 5605 (metalizirana preja), ki vsebujejo trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema;

| — | drugi materiali iz tarifne številke 5605. |
| --- | --- |

—

drugi materiali iz tarifne številke 5605.

Primer:

Preja iz tarifne številke 5205, izdelana iz bombažnih vlaken iz tarifne številke 5203 in sintetičnih rezanih vlaken iz tarifne številke 5506, je mešana preja. Zato se lahko uporabljajo sintetična rezana vlakna brez porekla, ki ne izpolnjujejo pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše), če njihova skupna teža ne presega 10 % teže preje.

Primer:

Volnena tkanina iz tarifne številke 5112, izdelana iz volnene preje iz tarifne številke 5107 in sintetične preje iz rezanih vlaken iz tarifne številke 5509, je mešana tkanina. Zato se lahko sintetična preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše) ali volnena preja, ki ne izpolnjuje pravil o poreklu (ki zahtevajo izdelavo iz naravnih vlaken, nemikanih ali nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje), ali kombinacija obeh prej uporabi pod pogojem, da njena/njuna skupna teža ne presega 10 % teže tkanine.

Primer:

Taftan tekstilni material iz tarifne številke 5802, izdelan iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz bombažne tkanine iz tarifne številke 5210, je mešan izdelek le, če je bombažna tkanina sama mešana tkanina, izdelana iz prej, uvrščenih v dve različni tarifni številki, ali če so uporabljene bombažne preje same mešanice.

Primer:

Če bi bil zadevni taftan tekstilni material izdelan iz bombažne preje iz tarifne številke 5205 in iz sintetične tkanine iz tarifne številke 5407, bi bila seveda uporabljena preja iz dveh različnih osnovnih tekstilnih materialov in bi bil v skladu s tem tudi taftan tekstilni material mešan izdelek.

| 5.3. | V primeru izdelkov, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je to odstopanje pri preji 20 %. |
| --- | --- |

5.3.

V primeru izdelkov, ki vsebujejo „prejo iz poliuretana, laminirano s fleksibilnimi segmenti iz polietra, povezano ali ne“, je to odstopanje pri preji 20 %.

| 5.4. | Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema“, je pri tem traku dovoljeno odstopanje 30 %. |
| --- | --- |

5.4.

Za izdelke, ki vsebujejo „trak z jedrom iz aluminijaste folije ali z jedrom iz plastičnega sloja, prevlečenega ali ne z aluminijastim prahom, širine, ki ne presega 5 mm, kjer so plasti zlepljene s prozornim ali barvnim lepilom med dvema plastičnima slojema“, je pri tem traku dovoljeno odstopanje 30 %.

Opomba 6:

| 6.1. | Če seznam vsebuje sklic na to opombo, se tekstilni materiali (razen vlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za izdelan izdelek, določenem v stolpcu 3 seznama, lahko uporabijo, če so uvrščeni pod drugo tarifno številko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

6.1.

Če seznam vsebuje sklic na to opombo, se tekstilni materiali (razen vlog in medvlog), ki ne ustrezajo pravilu za izdelan izdelek, določenem v stolpcu 3 seznama, lahko uporabijo, če so uvrščeni pod drugo tarifno številko kot izdelek in če njihova vrednost ne presega 8 % cene izdelka franko tovarna.

| 6.2. | Brez poseganja v opombo 6.3 se materiali, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne.
  Primer:
  Če pravilo s seznama določa, da mora biti za določen tekstilni izdelek (na primer hlače), uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kakor so gumbi, ker gumbi niso uvrščeni v poglavja od 50 do 63. Iz istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, čeprav zadrge običajno vključujejo tekstil. |
| --- | --- |

6.2.

Brez poseganja v opombo 6.3 se materiali, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63, lahko prosto uporabljajo za izdelavo tekstilnih izdelkov, ne glede na to, ali vsebujejo tekstil ali ne.

Primer:

Če pravilo s seznama določa, da mora biti za določen tekstilni izdelek (na primer hlače), uporabljena preja, to ne preprečuje uporabe kovinskih predmetov, kakor so gumbi, ker gumbi niso uvrščeni v poglavja od 50 do 63. Iz istega razloga to ne preprečuje uporabe zadrg, čeprav zadrge običajno vključujejo tekstil.

| 6.3. | Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri računanju vrednosti vdelanih materialov brez porekla upoštevati vrednost materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63. |
| --- | --- |

6.3.

Kadar se uporablja odstotno pravilo, je treba pri računanju vrednosti vdelanih materialov brez porekla upoštevati vrednost materialov, ki se ne uvrščajo v poglavja od 50 do 63.

Opomba 7:

| 7.1. | V tarifnih številkah ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 so „specifični procesi“ naslednji:






  (a) | vakuumska destilacija; |
| --- | --- | --- |

7.1.

V tarifnih številkah ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 so „specifični procesi“ naslednji:

(a)

vakuumska destilacija;

| (b) | ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; |
| --- | --- |

(b)

ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

| (c) | razbijanje (kreking); |
| --- | --- |

(c)

razbijanje (kreking);

| (d) | preoblikovanje; |
| --- | --- |

(d)

preoblikovanje;

| (e) | ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); |
| --- | --- |

(e)

ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil);

| (f) | obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; |
| --- | --- |

(f)

obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

| (g) | polimerizacija; |
| --- | --- |

(g)

polimerizacija;

| (h) | alkilizacija; |
| --- | --- |

(h)

alkilizacija;

| (i) | izomerizacija. |
| --- | --- |

(i)

izomerizacija.

| 7.2. | Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712 so „specifični procesi“ naslednji:






  (a) | vakuumska destilacija; |
| --- | --- | --- |

7.2.

Za namene tarifnih številk 2710, 2711 in 2712 so „specifični procesi“ naslednji:

(a)

vakuumska destilacija;

| (b) | ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja; |
| --- | --- |

(b)

ponovna destilacija z zelo natančnim procesom frakcioniranja;

| (c) | razbijanje (kreking); |
| --- | --- |

(c)

razbijanje (kreking);

| (d) | preoblikovanje; |
| --- | --- |

(d)

preoblikovanje;

| (e) | ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil); |
| --- | --- |

(e)

ekstrakcija z uporabo selektivnih razredčil (topil);

| (f) | obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom; |
| --- | --- |

(f)

obdelava, ki obsega vse naslednje postopke: obdelavo s koncentrirano žveplovo kislino, oleumom ali žveplovim anhidridom; nevtralizacijo z alkalnimi sredstvi; razbarvanje in očiščevanje z naravno aktivno prstjo, aktivirano prstjo, aktiviranim ogljem ali boksitom;

| (g) | polimerizacija; |
| --- | --- |

(g)

polimerizacija;

| (h) | alkilizacija; |
| --- | --- |

(h)

alkilizacija;

| (i) | izomerizacija; |
| --- | --- |

(i)

izomerizacija;

| (j) | samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T); |
| --- | --- |

(j)

samo v zvezi s težkimi olji iz tarifne številke ex 2710, razžveplanje z vodikom, ki povzroči redukcijo vsaj 85 % vsebine žvepla pri obdelanih izdelkih (metoda ASTM D 1266-59 T);

| (k) | samo za izdelke iz tarifne številke 2710: deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje; |
| --- | --- |

(k)

samo za izdelke iz tarifne številke 2710: deparafinizacija s postopkom, ki ni filtriranje;

| (l) | samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710: obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno za izboljšanje barve ali obstojnosti, ne obravnava kot specifični proces; |
| --- | --- |

(l)

samo za težka olja iz tarifne številke ex 2710: obdelava z vodikom pri tlaku nad 20 barov in temperaturi nad 250 °C z uporabo katalizatorja, razen obdelave za razžveplanje, kadar je vodik aktivni element v kemični reakciji. Vendar se nadaljnja obdelava olj za mazanje iz tarifne številke ex 2710 (npr. končna obdelava z vodikom ali razbarvanje), še posebno za izboljšanje barve ali obstojnosti, ne obravnava kot specifični proces;

| (m) | samo za kurilna olja iz tarifne številke ex 2710, atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86; |
| --- | --- |

(m)

samo za kurilna olja iz tarifne številke ex 2710, atmosferska destilacija, če se manj kot 30 vol. % teh izdelkov, vključno z izgubami, destilira pri 300 °C po metodi ASTM D 86;

| (n) | samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke; |
| --- | --- |

(n)

samo za težka olja, razen plinskih olj in kurilnih olj iz tarifne številke ex 2710, obdelava z visokofrekvenčno razelektritvijo skozi krtačke;

| (o) | samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712, izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo. |
| --- | --- |

(o)

samo za surove izdelke (razen vazelina, ozokerita, voska iz lignita ali voska iz šote, parafinskega voska, ki vsebujejo manj kot 0,75 mas. % olja) iz tarifne številke ex 2712, izločanje olja s frakcijsko kristalizacijo.

| 7.3. | Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 se porekla ne pridobi z enostavnimi postopki, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, doseganje določene vsebnosti žvepla z mešanjem izdelkov z različno vsebnostjo žvepla, niti s katero koli kombinacijo teh ali podobnih postopkov. |
| --- | --- |

7.3.

Za namene tarifnih številk ex 2707, 2713 do 2715, ex 2901, ex 2902 in ex 3403 se porekla ne pridobi z enostavnimi postopki, kot so čiščenje, dekantiranje, razsoljevanje, vodna separacija, filtriranje, barvanje, označevanje, doseganje določene vsebnosti žvepla z mešanjem izdelkov z različno vsebnostjo žvepla, niti s katero koli kombinacijo teh ali podobnih postopkov.

PRILOGA II K PROTOKOLU I

SEZNAM OBDELAV ALI PREDELAV, KI JIH JE TREBA OPRAVITI NA MATERIALIH BREZ POREKLA DA BI LAHKO IZDELANI IZDELEK PRIDOBIL STATUS BLAGA S POREKLOM

Proizvodi s seznama morda niso vsi zajeti v tem sporazumu. Zato je treba upoštevati druge dele tega sporazuma.

| Tarifna številka HS | Poimenovanje izdelka | Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim dodeli status blaga s poreklom |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) ali (4) |
| Poglavje 1 | Žive živali | Vse živali iz poglavja 1 so v celoti pridobljene. | |
| Poglavje 2 | Meso in užitni klavnični odpadki | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 v celoti pridobljeni. | |
| Poglavje 3 | Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. | |
| ex poglavje 4 | Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen: | Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni. | |
| 0403 | Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne | Izdelava, pri kateri:






  — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni, |

Tarifna številka HS

Poimenovanje izdelka

Obdelava ali predelava, opravljena na materialih brez porekla, ki jim dodeli status blaga s poreklom

(1)

(2)

(3) ali (4)

Poglavje 1

Žive živali

Vse živali iz poglavja 1 so v celoti pridobljene.

Poglavje 2

Meso in užitni klavnični odpadki

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 1 in 2 v celoti pridobljeni.

Poglavje 3

Ribe, raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 4

Mlečni proizvodi; ptičja jajca; naravni med; užitni proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni.

0403

Pinjenec, kislo mleko in kisla smetana, jogurt, kefir in drugo fermentirano ali kislo mleko in smetana, koncentrirani ali ne, ali ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila, ali aromatizirani, ali ki vsebujejo dodano sadje, oreške ali kakav ali ne

Izdelava, pri kateri:

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 4 v celoti pridobljeni,

| — | so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) iz tarifne številke 2009 že izdelki s poreklom in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) iz tarifne številke 2009 že izdelki s poreklom in

| — | vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

vrednost uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 5

Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 5 v celoti pridobljeni.

ex 0502

Pripravljene ščetine in dlake domačega in divjega prašiča

Čiščenje, razkuževanje, razvrščanje in izravnavanje ščetin in dlak.

Poglavje 6

Živo drevje in druge rastline; čebulice, korenine in podobno; rezano cvetje in okrasno listje

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 6 v celoti pridobljeni in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 7

Užitne vrtnine, nekateri koreni in gomolji

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 7 v celoti pridobljeni.

Poglavje 8

Užitno sadje in oreški; lupine agrumov ali melon in lubenic

Izdelava, pri kateri:

| — | je vse uporabljeno sadje in oreški v celoti pridobljeno in |
| --- | --- |

—

je vse uporabljeno sadje in oreški v celoti pridobljeno in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 9

Kava, pravi čaj, maté čaj in začimbe; razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 9 v celoti pridobljeni.

0901

Kava, pražena ali nepražena, z ali brez kofeina; lupine in kožice kave; kavni nadomestki, ki vsebujejo kakršen koli odstotek kave

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

0902

Čaj, pravi, aromatiziran ali ne

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

ex 0910

Mešanice začimb

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

Poglavje 10

Žita

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 10 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 11

Proizvodi mlinske industrije; slad; škrob; inulin; pšenični gluten; razen:

Izdelava, pri kateri so vse uporabljene žitarice, užitne vrtnine, koreni in gomolji iz tar. št. 0714 ali sadje v celoti pridobljene.

ex 1106

Moka, prah in zdrob iz sušenih stročnic iz tarifne številke 0713

Sušenje in mletje stročnic iz tar. št. 0708

Poglavje 12

Oljna semena in plodovi; razno zrnje, semena in plodovi; industrijske in zdravilne rastline; slama in krma

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 12 v celoti pridobljeni.

1301

Šelak; naravne gume, smole, gumijeve smole in oljne smole (na primer: balzami)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 1301 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

1302

Rastlinski sokovi in ekstrakti; pektinske snovi, pektinati in pektati; agar-agar in druge sluzi ter sredstva za zgoščevanje, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani ali nemodificirani:

| — | Sluzi in zgoščevalci, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani |
| --- | --- |

—

Sluzi in zgoščevalci, dobljeni iz rastlinskih proizvodov, modificirani

Izdelava iz nemodificiranih sluzi in sredstev za zgoščevanje

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 14

Rastlinski materiali za pletarstvo; rastlinski proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 14 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 15

Masti in olja živalskega in rastlinskega izvora in proizvodi njihove razgradnje; predelane užitne masti; voski živalskega in rastlinskega izvora; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

1501

Svinjska maščoba (vključno z mastjo) in piščančja maščoba, razen tistih iz tarifne številke 0209 ali 1503:

| — | maščobe iz kosti ali odpadkov |
| --- | --- |

—

maščobe iz kosti ali odpadkov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tar. št. 0203, 0206 ali 0207 ali kosti iz tar. št. 0506.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Proizvodnja iz mesa ali užitnih klavničnih odpadkov prašičev iz tar. št. 0203 ali 0206 ali iz mesa in užitnih klavničnih odpadkov perutnine iz tar. št. 0207.

1502

Maščobe goved, ovac ali koz, razen tistih iz tarifne številke 1503:

| — | maščobe iz kosti ali odpadkov |
| --- | --- |

—

maščobe iz kosti ali odpadkov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tar. št. 0201, 0202, 0204 ali 0206 ali kosti iz tar. št. 0506.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni.

1504

Masti in olja rib ali morskih sesalcev ter njihove frakcije, prečiščeni ali neprečiščeni, toda kemično nemodificirani:

| — | trdne frakcije |
| --- | --- |

—

trdne frakcije

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1504

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 že v celoti pridobljeni.

ex 1505

Prečiščeni lanolin

Izdelava iz surove maščobe iz volne iz tar. št. 1505.

1506

Druge masti in olja živalskega izvora in njihove frakcije, prečiščene ali neprečiščene, toda kemično nemodificirane:

| — | trdne frakcije |
| --- | --- |

—

trdne frakcije

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1506

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni.

1507 do 1515

Rastlinska olja in njihove frakcije:

| — | sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje iz kopre, palmovih jedrc, orehov palme babassu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano |
| --- | --- |

—

sojino olje, olje iz arašidov, palmovo olje, olje iz kopre, palmovih jedrc, orehov palme babassu, tungovo in oiticica olje, mirtin vosek in japonski vosek, frakcije jojoba olja in olj za tehnične ali industrijske namene, razen za proizvodnjo hrane za človeško prehrano

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

| — | trdne frakcije, razen iz jojoba olja |
| --- | --- |

—

trdne frakcije, razen iz jojoba olja

Izdelava iz drugih materialov iz tar. št. 1507 do 1515.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Proizvodnja, pri kateri so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni.

1516

Masti in olja živalskega ali rastlinskega izvora in njihove frakcije, deloma ali v celoti hidrogenirani, interesterificirani, reesterificirani ali elaidinizirani, rafinirani ali nerafinirani, toda nadalje nepredelani

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 2 v celoti pridobljeni in

| — | so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513.

1517

Margarina; užitne mešanice ali preparati iz masti ali olj živalskega ali rastlinskega izvora ali frakcij različnih masti ali olj iz tega poglavja, razen užitnih masti ali olj in njihovih frakcij iz tarifne številke 1516

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 4 v celoti pridobljeni in

| — | so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni rastlinski materiali v celoti pridobljeni. Lahko pa se uporabijo materiali iz tarifnih številk 1507, 1508, 1511 in 1513.

Poglavje 16

Izdelki iz mesa, rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

Izdelava:

| — | iz živali iz poglavja 1 in/ali |
| --- | --- |

—

iz živali iz poglavja 1 in/ali

| — | pri katerih so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni. |
| --- | --- |

—

pri katerih so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 3 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 17

Sladkorji in sladkorni proizvodi; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 1701

Sladkor iz sladkornega trsa ali sladkorne pese ter kemično čista saharoza, v trdnem stanju, z dodanimi snovmi za aromatiziranje ali barvili

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1702

Drugi sladkorji, vključno s kemično čisto laktozo, maltozo, glukozo in fruktozo, v trdnem stanju; sladkorni sirupi, ki ne vsebujejo dodanih snovi za aromatiziranje ali barvil; umetni med, mešan ali ne z naravnim medom; karamel:

| — | kemično čista maltoza in fruktoza, |
| --- | --- |

—

kemično čista maltoza in fruktoza,

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 1702

| — | drugi sladkorji v trdnem stanju, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila, |
| --- | --- |

—

drugi sladkorji v trdnem stanju, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila,

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali že materiali s poreklom.

ex 1703

Melase, dobljene pri ekstrakciji ali rafiniranju sladkorja, ki vsebujejo dodane snovi za aromatiziranje ali barvila

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1704

Sladkorni proizvodi (vključno z belo čokolado), ki ne vsebujejo kakava

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 18

Kakav in kakavovi izdelki

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1901

Sladni ekstrakt; živila iz moke, drobljencev, zdroba, škroba ali sladnega ekstrakta, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 40 mas %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; živila iz izdelkov iz tarifnih številk 0401 do 0404, ki ne vsebujejo kakava ali ga vsebujejo manj kot 5 mas %, preračunano na popolnoma odmaščeno osnovo, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu:

| — | ekstrakt slada |
| --- | --- |

—

ekstrakt slada

Izdelava iz žit iz poglavja 10

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1902

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanja, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen:

| — | ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klavničnih odpadkov, rib, rakov ali mehkužcev, |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 20 mas. % ali manj mesa, klavničnih odpadkov, rib, rakov ali mehkužcev,

Izdelava, pri kateri morajo biti vsa uporabljena žita in žitni izdelki (razen pšenice vrste „durum“ in njenih izdelkov) v celoti pridobljeni

| — | ki vsebujejo 20 mas. %mesa, klavničnih proizvodov, rib, rakov ali mehkužcev. |
| --- | --- |

—

ki vsebujejo 20 mas. %mesa, klavničnih proizvodov, rib, rakov ali mehkužcev.

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsa uporabljena žita in izdelki iz njih (razen pšenice vrste „durum“ in izdelkov iz nje) v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

so vsa uporabljena žita in izdelki iz njih (razen pšenice vrste „durum“ in izdelkov iz nje) v celoti pridobljeni in

| — | so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 v celoti pridobljeni.

1903

Tapioka in njeni nadomestki, pripravljeni iz škroba, v obliki kosmičev, kaše, zrnc, perl in podobno

Izdelava iz materialov iz katerekoli tarifne številke, razen krompirjevega škroba iz tarifne številke 1108.

1904

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov (npr. koruzni kosmiči); žita (razen koruze), v obliki zrn ali v obliki kosmičev ali drugače obdelana zrna (razen moke, drobljencev in zdroba), predkuhana ali drugače pripravljena, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 1806, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 1806,

| — | pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste „durum“ ter koruze vrste Zea indurata in izdelkov iz njih) v celoti pridobljeni in |
| --- | --- |

—

pri kateri so vsa uporabljena žita in moka (razen pšenice vrste „durum“ ter koruze vrste Zea indurata in izdelkov iz njih) v celoti pridobljeni in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

1905

Kruh, pecivo, keksi in drugi pekovski proizvodi, ki vsebujejo kakav ali ne; hostije, prazne kapsule, primerne za farmacevtsko uporabo, oblati za pečatenje, rižev papir in podobni izdelki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz poglavja 11.

ex poglavje 20

Proizvodi iz vrtnin, sadja, oreškov ali drugih delov rastlin; razen:

Izdelava, pri kateri so vse uporabljeno sadje, oreški ali vrtnine v celoti pridobljeni

ex 2001

Jam, sladek krompir in podobni užitni deli rastlin, ki vsebujejo 5 mas. %ali več škroba, pripravljeni ali konzervirani v kisu ali ocetni kislini

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 2004 in ex 2005

Krompir v obliki moke, zdroba ali kosmičev, pripravljen ali konzerviran drugače kakor v kisu ali ocetni kislini

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

2006

Vrtnine, sadje, oreški, sadne lupine in drugi deli rastlin, konzervirani v sladkorju (odcejeni, glazirani ali kristalizirani)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

2007

Džemi, sadni želeji, marmelade, sadni pireji ali pireji iz oreškov in sadne paste ali paste iz oreškov, dobljeni s toplotno obdelavo, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2008

| — | Oreški, brez dodanega sladkorja ali alkohola |
| --- | --- |

—

Oreški, brez dodanega sladkorja ali alkohola

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih oreškov in oljnih semen s poreklom iz tarifne številke 0801, 0802 in od 1202 do 1207 presega 60 % cene izdelka franko tovarna.

| — | arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza |
| --- | --- |

—

arašidno maslo; mešanice na osnovi žit; palmovi srčki; koruza

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

| — | drugi, razen sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zmrznjeni |
| --- | --- |

—

drugi, razen sadje in oreški, kuhani drugače kakor v sopari ali vodi, ki ne vsebujejo dodanega sladkorja, zmrznjeni

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

2009

Sadni sokovi (vključno grozdni mošt) in zelenjavni sokovi, nefermentirani in ki ne vsebujejo dodanega alkohola, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali ne

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 21

Razna živila; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

2101

Ekstrakti, esence in koncentrati kave, pravega čaja ali maté čaja in pripravki na njihovi osnovi ali na osnovi kave, pravega čaja ali mate čaja; pražena cikorija in drugi praženi kavni nadomestki ter njihovi ekstrakti, esence in koncentrati

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri je vsa uporabljena cikorija v celoti pridobljena. |
| --- | --- |

—

pri kateri je vsa uporabljena cikorija v celoti pridobljena.

2103

Pripravki za omake in pripravljene omake; kombinirane začimbe in kombinirane mešanice začimbnih sredstev; gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica:

| — | Pripravki za omake in pripravljene omake; kombinirane začimbe in kombinirane mešanice začimbnih sredstev |
| --- | --- |

—

Pripravki za omake in pripravljene omake; kombinirane začimbe in kombinirane mešanice začimbnih sredstev

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporablja gorčična moka ali zdrob ali pripravljena gorčica.

| — | gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica |
| --- | --- |

—

gorčična moka in zdrob in pripravljena gorčica

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

ex 2104

Juhe in mesne juhe in pripravki za te juhe

Izdelava iz materialov iz katerekoli tarifne številke, razen pripravljenih ali konzerviranih vrtnin iz tarifnih številk od 2002 do 2005.

2106

Živila, ki niso navedena ali zajeta na drugem mestu

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 22

Pijače, alkoholne tekočine in kis; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali materiali, pridobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeno. |
| --- | --- |

—

pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali materiali, pridobljeni iz grozdja, v celoti pridobljeno.

2202

Vode, vključno mineralne vode in sodavice, ki vsebujejo dodan sladkor ali druga sladila ali arome, ter druge brezalkoholne pijače, razen sadnih ali zelenjavnih sokov iz tarifne številke 2009

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka,

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 17 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna in

| — | pri kateri so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) že izdelki s poreklom |
| --- | --- |

—

pri kateri so vsi uporabljeni sadni sokovi (razen ananasovega, limetinega ali grenivkinega soka) že izdelki s poreklom

2207

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo 80 vol. %ali več; denaturirani etilni alkohol in drugi destilati, s katero koli vsebnostjo alkohola

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifnih številk 2207 ali 2208, in, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifnih številk 2207 ali 2208, in,

| — | pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali material, dobljen iz grozdja, v celoti pridobljen, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi do 5 vol. %araka |
| --- | --- |

—

pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali material, dobljen iz grozdja, v celoti pridobljen, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi do 5 vol. %araka

2208

Nedenaturiran etilni alkohol, z vsebnostjo alkohola manj kot 80 vol. %; žganja, likerji in druge alkoholne pijače

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifnih številk 2207 ali 2208, in, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifnih številk 2207 ali 2208, in,

| — | pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali material, dobljen iz grozdja, v celoti pridobljen, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi do 5 vol. %araka |
| --- | --- |

—

pri kateri je vse uporabljeno grozdje ali material, dobljen iz grozdja, v celoti pridobljen, ali, če so vsi drugi uporabljeni materiali že s poreklom, se lahko uporabi do 5 vol. %araka

ex poglavje 23

Ostanki in odpadki živilske industrije; pripravljena krma za živali; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 2301

Kitov zdrob; moka, zdrob in peleti iz rib, rakov, mehkužcev in drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za človeško prehrano

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavij 2 in 3 že v celoti pridobljeni.

ex 2303

Ostanki pri proizvodnji škroba iz koruze (razen zgoščenih tekočin za namakanje), z vsebnostjo beljakovin, računano na suh proizvod, več kot 40 mas. %

Izdelava, pri kateri je vsa uporabljena koruza v celoti pridobljena.

ex 2306

Oljne pogače in drugi trdni ostanki, dobljeni pri ekstrakciji oljčnega olja, ki vsebujejo več kot 3 mas. %oljčnega olja

Izdelava, pri kateri so vse uporabljene olive v celoti pridobljene

2309

Izdelki, ki se uporabljajo kot krma za živali

Izdelava, pri kateri:

| — | so vsa uporabljena žita, sladkor ali melase, meso ali mleko že s poreklom in |
| --- | --- |

—

so vsa uporabljena žita, sladkor ali melase, meso ali mleko že s poreklom in

| — | so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 3 v celoti pridobljeni. |
| --- | --- |

—

so vsi uporabljeni materiali iz Poglavja 3 v celoti pridobljeni.

ex poglavje 24

Tobak in izdelani tobačni nadomestki razen: razen:

Izdelava, pri kateri so vsi uporabljeni materiali iz poglavja 24 v celoti pridobljeni.

2402

Cigare, cigarilosi in cigarete iz tobaka ali tobačnih nadomestkov

Izdelava, pri kateri je vsaj 70 mas. %uporabljenega nepredelanega tobaka ali tobačnih odpadkov iz tar. št. 2401 s poreklom.

ex 2403

Tobak za kajenje

Izdelava, pri kateri je vsaj 70 mas. %uporabljenega nepredelanega tobaka ali tobačnih odpadkov iz tar. št. 2401 s poreklom.

ex poglavje 25

Sol; žveplo; zemljine in kamen; mavčni materiali, apno in cement; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 2504

Naravni grafit z obogateno vsebino ogljika; prečiščen in mlet

Bogatenje vsebnosti ogljika, prečiščevanje in mletje surovega grafita.

ex 2515

Marmor, razžagan ali kako drugače razrezan v pravokotne (vključno kvadratne) bloke ali plošče, debeline do vključno 25 cm

Rezanje, z žaganjem ali kako drugače, marmorja (tudi če je že razžagan), debeline nad 25 cm.

ex 2516

Granit, porfir, bazalt, peščenec in drug kamen za spomenike ali gradbeništvo, tudi grobo klesani ali razžagani ali kako drugače razrezani v kvadratne ali pravokotne bloke ali plošče, debeline do vključno 25 cm

Rezanje kamna, z žaganjem ali drugače (tudi če je že žagan), debeline nad 25 cm

ex 2518

Dolomit, žgan

Žganje nežganega dolomita

ex 2519

Zdrobljen naravni magnezijev karbonat (magnezit), v hermetično zaprtih kontejnerjih, in magnezijev oksid, čisti ali nečisti, razen taljenega magnezijevega oksida ali mrtvo pečenega (sintranega) magnezijevega oksida

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporablja naravni magnezijev karbonat (magnezit).

ex 2520

Mavec, posebej pripravljen za zobozdravstvo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2524

Naravna azbestna vlakna

Izdelava iz azbestnega koncentrata

ex 2525

Sljuda v prahu

Mletje sljude ali odpadkov sljude.

ex 2530

Zemeljske barve, žgane ali v prahu

Žganje ali mletje zemeljskih barv.

Poglavje 26

Rude, žlindre in pepeli

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 27

Mineralna goriva, mineralna olja in proizvodi njihove destilacije; bituminozne snovi; mineralni voski; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 2707

Olja, pri katerih teža aromatskih sestavin presega maso nearomatskih, podobna mineralnim oljem, dobljenim z destilacijo katrana iz črnega premoga pri visoki temperaturi, pri katerih se 65 vol. %ali več prostornine destilira pri temperaturi do 250 °C (vštevši mešanice naftnih olj in benzena), za pogonsko gorivo ali kurjavo

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (1)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 %cene izdelka franko tovarna.

ex 2709

Nafta, dobljena iz bituminoznih mineralov, surova

Destruktivna destilacija bituminoznih mineralov

2710

Olja, dobljena iz nafte, in olja, dobljena iz bituminoznih mineralov, razen surovih; proizvodi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, ki vsebujejo 70 mas. %ali več olj iz nafte ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov, če so ta olja osnovne sestavine teh proizvodov; odpadna olja

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 %cene izdelka franko tovarna

2711

Naftni plini in drugi plinasti ogljikovodiki

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

2712

Vazelin; parafinski vosek, mikrokristalni vosek iz nafte, stiskani parafini, ozokerit, vosek z rjavega premoga ali lignita, vosek iz šote, drugi mineralni voski in podobni proizvodi, dobljeni s sintezo ali drugimi postopki, pobarvani ali nepobarvani

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (2)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 %cene izdelka franko tovarna.

2713

Naftni koks, bitumen in drugi ostanki iz nafte ali olj iz bituminoznih mineralov

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (1)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

2714

Bitumen in asfalt, naravni; bituminozni ali oljni skrilavci in katranski pesek; asfaltiti in asfaltne kamnine

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (1)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 %cene izdelka franko tovarna.

2715

Bitumenske mešanice na osnovi naravnega asfalta, naravnega bitumna, bitumna iz nafte, mineralnega katrana ali mineralne katranske smole (npr.: bituminozni kit, „cutback“)

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (1)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 %cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 28

Anorganski kemični proizvodi; organske ali anorganske spojine plemenitih kovin, redkih zemeljskih kovin in radioaktivnih elementov in izotopov; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2805

„Mischmetall“

Izdelava z elektrolitsko ali toplotno obdelavo, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2811

Žveplov trioksid

Izdelava iz žveplovega dioksida

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2833

Aluminijev sulfat

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2840

Natrijev perborat

Izdelava iz dinatrijevega tetraborata pentahidrata

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2852

Živosrebrove spojine notranjih etrov in njihovih halogenskih, sulfo-, nitro- ali nitrozoderivatov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2909 pa ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Živosrebrove spojine nukleinskih kislin in njihovih soli, kemično določenih ali nedoločenih; druge heterociklične spojine

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifnih številk 2852, 2932, 2933 in 2934 pa ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 29

Organski kemijski proizvodi; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2901

Aciklični ogljikovodiki za pogonsko gorivo ali kurjavo

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (1)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2902

Cikloalkani in cikloalkeni (razen azulenov), benzeni, tolueni, ksileni; za uporabo kot pogonsko gorivo ali za kurjavo

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (1)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 %cene izdelka franko tovarna.

ex 2905

Kovinski alkoholati alkoholov iz te tarifne številke in iz etilnega alkohola

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 2905. Lahko pa se uporabljajo kovinski alkoholati iz te tarifne številke, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

2915

Nasičene aciklične monokarboksilne kisline, njihovi anhidridi, halogenidi, peroksidi in peroksikisline; njihovi halogenski, sulfo-, nitro-, ali nitrozoderivati

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Vendar vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 2915 in 2916 ne sme presegati 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2932

| — | notranji etri in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozoderivati |
| --- | --- |

—

notranji etri in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozoderivati

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 2909 pa ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | ciklični acetali in notranji hemiacetali in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozoderivati |
| --- | --- |

—

ciklični acetali in notranji hemiacetali in njihovi halogenski, sulfo-, nitro- ali nitrozoderivati

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

2933

Heterociklične spojine samo s heteroatomom ali heteroatomi dušika

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifnih številk 2932 in 2933 pa ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

2934

Nukleinske kisline in njihove soli, kemično opredeljene ali neopredeljene; druge heterociklične spojine

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke. Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št. Vendar vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 2932, 2933 in 2934 ne sme presegati 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 2939

Koncentrat makove slame, ki vsebuje najmanj 50 mas %alkaloidov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 30

Farmacevtski izdelki; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

3002

Človeška kri; živalska kri, pripravljena za uporabo v terapevtske, profilaktične ali diagnostične namene; antiserumi in druge frakcije krvi ter modificirani imunološki proizvodi, dobljeni po biotehničnih postopkih ali kako drugače; cepiva, toksini, kulture mikroorganizmov (razen kvasovk) in podobni proizvodi:

| — | Proizvodi, ki so sestavljeni iz dveh sestavin ali več, pomešani za terapevtske ali profilaktične namene ali nepomešani izdelki za te namene, pripravljeni v odmerjenih dozah ali oblikah, ali pakiranje za prodajo na drobno |
| --- | --- |

—

Proizvodi, ki so sestavljeni iz dveh sestavin ali več, pomešani za terapevtske ali profilaktične namene ali nepomešani izdelki za te namene, pripravljeni v odmerjenih dozah ali oblikah, ali pakiranje za prodajo na drobno

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 3002. Lahko pa se uporabijo materiali z enakim poimenovanjem kot izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

| — | človeška kri |
| --- | --- |

—

človeška kri

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 3002. Lahko pa se uporabijo materiali z enakim poimenovanjem kot izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

| — | živalska kri, pripravljena za terapevtsko ali profilaktično uporabo |
| --- | --- |

—

živalska kri, pripravljena za terapevtsko ali profilaktično uporabo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 3002. Lahko pa se uporabijo materiali z enakim poimenovanjem kot izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

| — | krvne frakcije, razen antiserumov, hemoglobina, globulina iz krvi in globulina iz serumov |
| --- | --- |

—

krvne frakcije, razen antiserumov, hemoglobina, globulina iz krvi in globulina iz serumov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 3002. Lahko pa se uporabijo materiali z enakim poimenovanjem kot izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

| — | hemoglobin, krvni globulin in serumski globulini |
| --- | --- |

—

hemoglobin, krvni globulin in serumski globulini

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 3002. Lahko pa se uporabijo materiali z enakim poimenovanjem kot izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z drugimi materiali iz tarifne številke 3002. Lahko pa se uporabijo materiali z enakim poimenovanjem kot izdelek, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

3003 in 3004

Zdravila (razen proizvodov iz tar. št. 3002, 3005 ali 3006):

| — | pridobljena iz amikacina iz tar. št. 2941 |
| --- | --- |

—

pridobljena iz amikacina iz tar. št. 2941

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3003 in 3004, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

| — | druga |
| --- | --- |

—

druga

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3003 in 3004, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3003 in 3004, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3006

| — | Odpadni farmacevtski izdelki, navedeni v opombi 4(k) k temu poglavju |
| --- | --- |

—

Odpadni farmacevtski izdelki, navedeni v opombi 4(k) k temu poglavju

Ohrani se poreklo proizvoda in njegova prvotna uvrstitev

| — | Sterilne kirurške ali zobarske zapore proti sprijemanju, absorpcijske ali ne: |
| --- | --- |

—

Sterilne kirurške ali zobarske zapore proti sprijemanju, absorpcijske ali ne:

| — | iz plastičnih mas |
| --- | --- |

—

iz plastičnih mas

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna (3)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

| — | iz tkanin |
| --- | --- |

—

iz tkanin

Izdelava iz (4):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, ki niso mikana ali česana ali drugače pripravljena za predenje,
  ali |
| --- | --- |

—

umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, ki niso mikana ali česana ali drugače pripravljena za predenje,

ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

| — | Pripomočki, ki se uporabljajo za stomo |
| --- | --- |

—

Pripomočki, ki se uporabljajo za stomo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 31

Gnojila; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3105

Mineralna ali kemična gnojila, ki vsebujejo dva ali tri gnojilne elemente — dušik, fosfor in kalij; druga gnojila; proizvodi iz tega poglavja v tabletah ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase, razen:

| — | natrijevega nitrata, |
| --- | --- |

—

natrijevega nitrata,

| — | kalcijevega cianamida, |
| --- | --- |

—

kalcijevega cianamida,

| — | kalijevega sulfata, |
| --- | --- |

—

kalijevega sulfata,

| — | magnezijevega kalijevega sulfata. |
| --- | --- |

—

magnezijevega kalijevega sulfata.

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna, in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 32

Ekstrakti za strojenje ali barvanje; tanini in njihovi derivati; barvila, pigmenti in druge barvilne snovi; barve in laki; kiti in druge tesnilne mase; tiskarske barve in črnila; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3201

Tanini in njihove soli, etri, estri in drugi derivati

Izdelava iz ekstraktov za strojenje rastlinskega izvora.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

3205

Lak barve; preparati, predvideni v opombi 3 v tem poglavju na osnovi „lak barv“ (5)

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen materialov iz tarifnih številk 3203, 3204 in 3205. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3205, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 33

Eterična olja in rezinoidi; parfumerijski, kozmetični in toaletni izdelki razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

3301

Eterična olja (brez terpenov ali s terpeni), vključno ekstrakti z organskim topilom (Essences concretes) in iz njih pridobljeni ekstrakti z absolutnim alkoholom (Essences absolutes); rezinoidi; ekstrahirane oljne smole; koncentrati eteričnih olj v masteh, nehlapnih oljih, voskih ali podobnem, dobljeni z enfleražo ali z maceracijo; stranski terpenski proizvodi, dobljeni z deterpenacijo eteričnih olj; vodni destilati in vodne raztopine eteričnih olj

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, vključno z materiali iz druge „skupine“ (6) v tej tarifni številki. Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto skupino, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 34

Mila, organska površinsko aktivna sredstva, pralni preparati, mazalni preparati, umetni voski, pripravljeni voski, preparati za loščenje ali čiščenje, sveče in podobni proizvodi, paste za modeliranje in „zobarski voski“ ter zobarski preparati na osnovi sadre razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3403

mazalni preparati, ki vsebujejo manj kot 70 mas. %naftnih olj ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov

Postopki rafiniranja in/ali en ali več specifičnih procesov (1)

ali

drugi postopki, pri katerih se vsi materiali uvrščajo v drugo tar. št., kakor je tar. št. izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 %cene izdelka franko tovarna.

3404

Umetni voski in pripravljeni voski:

| — | Na osnovi parafina, voskov iz nafte, voskov, dobljenih iz bituminoznih mineralov, stisnjenega parafina ali parafina z odstranjenim oljem |
| --- | --- |

—

Na osnovi parafina, voskov iz nafte, voskov, dobljenih iz bituminoznih mineralov, stisnjenega parafina ali parafina z odstranjenim oljem

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen iz:

| — | hidrogeniziranih olj, ki imajo lastnosti voskov iz tar. št. 1516, |
| --- | --- |

—

hidrogeniziranih olj, ki imajo lastnosti voskov iz tar. št. 1516,

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | maščobnih kislin, ki niso kemično definirane ali maščobnih industrijskih alkoholov, ki imajo lastnost voskov iz tar. št. 3823, in |
| --- | --- |

—

maščobnih kislin, ki niso kemično definirane ali maščobnih industrijskih alkoholov, ki imajo lastnost voskov iz tar. št. 3823, in

| — | materialov iz tar. št. 3404. |
| --- | --- |

—

materialov iz tar. št. 3404.

Ti materiali se lahko uporabijo, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 35

Beljakovinske snovi; modificirani škrobi; lepila; encimi; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

3505

Dekstrini in drugi modificirani škrobi (npr. preželatinizirani in estrificirani škrobi); lepila na osnovi škrobov ali na osnovi dekstrina in drugih modificiranih škrobov:

| — | škrobni etri in estri |
| --- | --- |

—

škrobni etri in estri

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 3505

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 1108.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3507

Pripravljeni encimi, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 36

Razstreliva; pirotehnični proizvodi; vžigalice; piroforne zlitine; vnetljivi preparati

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 37

Izdelki za fotografske in kinematografske namene; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

3701

Fotografske plošče in plan filmi, občutljivi za svetlobo, neosvetljeni, iz kakršnega koli materiala, razen iz papirja, kartona ali tekstila; plan filmi za trenutno (hitro) fotografijo, občutljivi na svetlobo, neosvetljeni, v kasetah ali brez njih:

| — | plan filmi za trenutno (hitro) barvno fotografijo, v kasetah |
| --- | --- |

—

plan filmi za trenutno (hitro) barvno fotografijo, v kasetah

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tar. št. 3701 in 3702. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3702, če njihova skupna vrednost ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tar. št. 3701 in 3702. Lahko pa se uporabijo materiali iz tar. št. 3701 in 3702, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

3702

Fotografski filmi v zvitkih, občutljivi na svetlobo, neosvetljeni, iz kakršnega koli materiala, razen iz papirja, kartona ali tekstila; filmi v zvitkih za trenutne (hitre) fotografije, občutljivi na svetlobo, neosvetljeni

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tar. št. 3701 in 3702.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

3704

Fotografske plošče, filmi, papir, karton in tekstil, osvetljeni toda nerazviti

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 3701 do 3704.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 38

Razni kemijski proizvodi; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3801

| — | koloidni grafit v oljni suspenziji in polkoloidni grafit; ogljikove paste za elektrode |
| --- | --- |

—

koloidni grafit v oljni suspenziji in polkoloidni grafit; ogljikove paste za elektrode

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

| — | grafit v obliki paste kot mešanica z mineralnimi olji z več kot 30 mas. %grafita |
| --- | --- |

—

grafit v obliki paste kot mešanica z mineralnimi olji z več kot 30 mas. %grafita

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 3403 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3803

Rafinirano talovo olje

Rafiniranje surovega talovega olja.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3805

Sulfatna terpentinska olja, prečiščena

Prečiščevanje z destilacijo ali rafiniranjem surovega sulfatnega terpentinskega olja.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3806

Smolni estri

Izdelava iz smolnih kislin.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3807

Lesni katran (lesna katranska smola)

Destilacija lesnega katrana

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

3808

Insekticidi, rodenticidi, fungicidi, herbicidi, sredstva zoper klitje, sredstva za urejanje rasti rastlin, dezinfektanti in podobni proizvodi, pripravljeni v oblikah ali pakiranjih za prodajo na drobno ali kot preparati ali proizvodi (npr.: žveplani trakovi, stenji, sveče in muholovke)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3809

Sredstva za dodelavo, nosilci barv, sredstva za pospeševanje barvanja in fiksiranje barvil ter drugi proizvodi (npr.: sredstva za apreturo in jedkanje), ki se uporabljajo v tekstilni, papirni, usnjarski in podobnih industrijah, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3810

Preparati za dekapiranje kovinskih površin; talila in drugi pomožni preparati za mehko spajkanje in trdo spajkanje ali varjenje; praški in paste za mehko spajkanje, trdo spajkanje ali varjenje, ki so sestavljeni iz kovin in drugih materialov; preparati, ki se uporabljajo kot jedra ali obloge za elektrode ali varilne palice

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3811

Preparati zoper detonacijo, antioksidanti, preparati za preprečevanje kopičenja smole, za zboljšanje viskoznosti, preparati za preprečevanje korozije in drugi pripravljeni dodatki, za mineralna olja (vključno bencin) ali za druge tekočine, ki se uporabljajo v iste namene kot mineralna olja:

| — | Pripravljeni aditivi za mazalna olja, ki vsebujejo naftna olja ali olja, pridobljena iz bituminoznih mineralov |
| --- | --- |

—

Pripravljeni aditivi za mazalna olja, ki vsebujejo naftna olja ali olja, pridobljena iz bituminoznih mineralov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 3811 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3812

Pripravljeni pospeševalci vulkanizacije; sestavljeni plastifikatorji za gumo ali plastične mase, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; antioksidanti in drugi sestavljeni stabilizatorji za gumo ali plastične mase

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3813

Preparati in polnila za aparate za gašenje požara; napolnjene granate za gašenje požara

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3814

Sestavljena organska topila in razredčila, ki niso navedena in ne zajeta na drugem mestu; pripravljena sredstva za odstranjevanje premazov ali lakov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3818

Kemični elementi, dopirani za uporabo v elektroniki, v obliki kolutov, ploščic ali v podobnih oblikah; kemične spojine, dopirane za uporabo v elektroniki

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3819

Tekočine za hidravlične zavore in druge pripravljene tekočine za hidravlični prenos, ki ne vsebujejo ali vsebujejo pod 70 % masnega deleža naftnega olja ali olj, dobljenih iz bituminoznih mineralov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3820

Preparati zoper zmrzovanje in pripravljene tekočine za odtajanje

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Ex38 21

Pripravljene podlage za razvoj ali vzdrževanje mikroorganizmov (vključno z virusi in podobnimi organizmi) ali rastlinskih, človeških ali živalskih celic

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3822

Diagnostični ali laboratorijski reagenti na podlogi (nosilcu), pripravljeni diagnostični ali laboratorijski reagenti na nosilcu ali brez njega, razen tistih iz tar. št. 3002 ali 3006; standardni referenčni vzorci

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3823

Industrijske maščobne monokarbonske kisline; kisla olja iz rafinacije; industrijski maščobni alkoholi:

| — | industrijske maščobne monokarbonske kisline; kisla olja iz rafinacije |
| --- | --- |

—

industrijske maščobne monokarbonske kisline; kisla olja iz rafinacije

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

| — | industrijski maščobni alkoholi |
| --- | --- |

—

industrijski maščobni alkoholi

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 3823

3824

Pripravljena vezivna sredstva za livarske kalupe; kemični proizvodi in preparati kemijske industrije ali sorodnih industrij (vključno tudi tisti, ki so sestavljeni iz mešanic naravnih proizvodov), ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu:

| — | Naslednji iz te tarifne številke: |
| --- | --- |

—

Naslednji iz te tarifne številke:

| — | pripravljena vezivna sredstva za livarske modele ali livarska jedra na osnovi naravnih smolnih proizvodov, |
| --- | --- |

—

pripravljena vezivna sredstva za livarske modele ali livarska jedra na osnovi naravnih smolnih proizvodov,

| — | naftenske kisline, njihove v vodi netopne soli in njihovi estri |
| --- | --- |

—

naftenske kisline, njihove v vodi netopne soli in njihovi estri

| — | sorbitol, razen sorbitola iz tar. št. 2905 |
| --- | --- |

—

sorbitol, razen sorbitola iz tar. št. 2905

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | petrolejevi sulfonati, razen petrolejevih sulfonatov alkalnih kovin, amonijaka ali etanolaminov; tiofenirane sulfonske kisline, iz olj pridobljenih iz bituminoznih mineralov, in njihove soli |
| --- | --- |

—

petrolejevi sulfonati, razen petrolejevih sulfonatov alkalnih kovin, amonijaka ali etanolaminov; tiofenirane sulfonske kisline, iz olj pridobljenih iz bituminoznih mineralov, in njihove soli

| — | ionski izmenjalci |
| --- | --- |

—

ionski izmenjalci

| — | lovilci (geterji) za vakuumske cevi |
| --- | --- |

—

lovilci (geterji) za vakuumske cevi

| — | alkalni železovi oksidi za prečiščevanje plina |
| --- | --- |

—

alkalni železovi oksidi za prečiščevanje plina

| — | amoniakova voda in izkoriščeni oksidi, dobljeni pri čiščenju plina iz premoga |
| --- | --- |

—

amoniakova voda in izkoriščeni oksidi, dobljeni pri čiščenju plina iz premoga

| — | sulfonaftenske kisline, njihove v vodi netopne soli in njihovi estri |
| --- | --- |

—

sulfonaftenske kisline, njihove v vodi netopne soli in njihovi estri

| — | fuzelno in dipelovo olje |
| --- | --- |

—

fuzelno in dipelovo olje

| — | mešanice soli, ki vsebujejo različne anione |
| --- | --- |

—

mešanice soli, ki vsebujejo različne anione

| — | paste za kopiranje na osnovi želatine, s podlogo iz papirja ali tekstila ali brez nje |
| --- | --- |

—

paste za kopiranje na osnovi želatine, s podlogo iz papirja ali tekstila ali brez nje

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

3901 do 3915

Plastične mase v primarnih oblikah, odpadki, ostružki in ostanki iz plastičnih mas; razen tar. št. ex 3907 in 3912, za kateri so pravila določena spodaj:

| — | Izdelki iz adicijske homopolimerizacije, pri kateri enojni monomer prispeva več kot 99 mas. %celotne vsebine polimerov, |
| --- | --- |

—

Izdelki iz adicijske homopolimerizacije, pri kateri enojni monomer prispeva več kot 99 mas. %celotne vsebine polimerov,

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgornjih mejah, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna (5) |
| --- | --- |

—

v zgornjih mejah, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna (5)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna (5)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3907

| — | Kopolimeri, narejeni iz polikarbonata in akrilonitril-butadien-stiren kopolimera (ABS) |
| --- | --- |

—

Kopolimeri, narejeni iz polikarbonata in akrilonitril-butadien-stiren kopolimera (ABS)

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo materiali, uvrščeni v isto tarifno številko, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna (5)

| — | Poliester |
| --- | --- |

—

Poliester

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz Poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna in/ali izdelava iz tetrabrom-(bisfenol A) polikarbonata.

3912

Celuloza in njeni kemični derivati, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu, v primarnih oblikah

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

3916 do 3921

Polizdelki in izdelki iz plastičnih mas; razen iz tar. št. ex 3916, ex 3917, ex 3920 in ex 3921, za katere so pravila določena spodaj:

| — | Ploščati izdelki, bolj kot le površinsko obdelani ali rezani v druge oblike, razen pravokotnih (vključno z kvadratnimi); drugi izdelki, bolj obdelani kot le površinsko obdelani |
| --- | --- |

—

Ploščati izdelki, bolj kot le površinsko obdelani ali rezani v druge oblike, razen pravokotnih (vključno z kvadratnimi); drugi izdelki, bolj obdelani kot le površinsko obdelani

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 39 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo: |
| --- | --- |

—

Drugo:

| — | izdelki iz adicijske homopolimerizacije, pri kateri enojni monomer prispeva več kot 99 mas. %celotne vsebine polimerov, |
| --- | --- |

—

izdelki iz adicijske homopolimerizacije, pri kateri enojni monomer prispeva več kot 99 mas. %celotne vsebine polimerov,

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgornjih mejah, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna (5) |
| --- | --- |

—

v zgornjih mejah, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna (5)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz poglavja 39 ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna (5)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3916 in ex 3917

Profilni izdelki in cevi

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

ex 3920

| — | Folije ali filmi iz ionomerov |
| --- | --- |

—

Folije ali filmi iz ionomerov

Izdelava iz delne termoplastične soli, ki je kopolimer etilena in metakrilne kisline, delno nevtralizirane z ioni kovine, predvsem cinka in natrija;

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Folije iz regenerirane celuloze, poliamida ali poletilena |
| --- | --- |

—

Folije iz regenerirane celuloze, poliamida ali poletilena

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna

ex 3921

Folije iz plastičnih mas, metalizirane

Izdelava iz visoko prosojnih poliestrskih folij debeline manj kot 23 mikronov (6)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

3922 do 3926

Izdelki iz plastičnih mas

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 40

Kavčuk in proizvodi iz kavčuka in gume; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 4001

Laminirane plošče ali krep iz kavčuka za čevlje

Laminacija listov iz naravnega kavčuka

4005

Mešanice kavčuka, nevulkanizirane, v primarnih oblikah ali ploščah, v listih ali trakovih

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov, razen naravnega kavčuka, ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

4012

Protektirane ali rabljene pnevmatike; polne pnevmatike in pnevmatike z zračnimi komorami, zamenljivi protektorji in ščitniki iz gume:

| — | Protektirane pnevmatike, polne pnevmatike in pnevmatike z zračnimi komorami |
| --- | --- |

—

Protektirane pnevmatike, polne pnevmatike in pnevmatike z zračnimi komorami

Protektiranje rabljenih gum.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tar. št., razen tistih iz tar. št. 4011 in 4012.

ex 4017

Izdelki iz trde gume

Izdelava iz trde gume.

ex poglavje 41

Surove kože z dlako ali brez dlake (razen krzna) in usnje razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 4102

Surove kože ovac ali jagnjet, brez volne

Odstranjevanje volne s kože ovac ali jagnjet, z volno

4104 do 4106

Strojene ali „crust“ kože, brez volne ali dlake, cepljene ali necepljene, toda nadalje neobdelane

Ponovno strojenje strojenega usnja

ali

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

4107, 4112 in 4113

Usnje, naprej obdelano po strojenju ali „crust“ obdelavi, vključno pergamentno obdelano, brez volne ali dlake, cepljeno ali necepljeno, razen usnja iz tar. št. 4114

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tar. št. 4104 do 4113.

ex 4114

Lakasto usnje in lakasto plastovito usnje; metalizirano usnje

Izdelava iz materialov iz tar. št. 4104 do 4106, 4107, 4112 ali 4113 pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 42

Izdelki iz usnja; sedlarski in jermenarski izdelki; predmeti za potovanje, ročne torbe in podobni izdelki; izdelki iz živalskih črev (razen iz svilenega katguta)

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 43

Naravno in umetno krzno; krzneni izdelki razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 4302

Strojeno ali obdelano krzno, sestavljeno:

| — | plošče, križi in podobne oblike |
| --- | --- |

—

plošče, križi in podobne oblike

Beljenje ali barvanje, poleg rezanja in sestavljanja nesestavljenega strojenega ali obdelanega krzna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz nesestavljenega, strojenega ali obdelanega krzna.

4303

Oblačila, oblačilni dodatki in drugi krzneni izdelki

Izdelava iz nesestavljenega, strojenega ali obdelanega krzna iz tar. št. 4302.

ex poglavje 44

Les in lesni izdelki; oglje; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 4403

Les, grobo obdelan (obtesan)

Izdelava iz grobo obdelanega lesa, olubljenega ali ne, ali samo grobo tesanega.

ex 4407

Les, vzdolžno žagan ali rezan, cepljen ali luščen, skobljan, brušen ali na koncih spojen, debeline nad 6 mm

Skobljanje, brušenje ali spajanje na koncih

ex 4408

Furnirski listi (vključno s tistimi, ki so pridobljeni z rezanjem laminiranega lesa) in za vezan les, debeline do vključno 6 mm, prstato spojeni ter drug les, vzdolžno žagan, rezan ali luščen, skobljan, brušen, ali na koncih spojen, debeline do vključno 6 mm

Spajanje, skobljanje, brušenje ali spajanje na koncih

ex 4409

Les, profiliran vzdolž katerega koli roba, konca ali strani, vključno skobljan, brušen ali na koncih spojen:

| — | brušen ali na koncu spojen |
| --- | --- |

—

brušen ali na koncu spojen

Brušenje in spajanje na koncu

| — | profiliran les (pero in utori) in okrasne letve |
| --- | --- |

—

profiliran les (pero in utori) in okrasne letve

Predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne letve.

ex 4410 do ex 4413

Profiliran les (pero in utori) in okrasne letve, skupaj z oblikovanimi robovi in drugimi oblikovanimi deskami

Predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne letve.

ex 4415

Zaboji za pakiranje, škatle, gajbe, sodi in podobna embalaža za pakiranje, iz lesa

Izdelava iz desk, ki niso razrezane na določeno velikost.

ex 4416

Sodi, kadi, vedra in drugi kletarski izdelki in njihovi deli, iz lesa

Izdelava iz klanih dog, nadalje neobdelanih, razen razžaganih na dveh glavnih površinah.

ex 4418

| — | Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo |
| --- | --- |

—

Stavbno pohištvo in drugi leseni proizvodi za gradbeništvo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo celičaste lesene plošče, skodle in opaži.

| — | profiliran les (pero in utori) in okrasne letve |
| --- | --- |

—

profiliran les (pero in utori) in okrasne letve

Predelava v profiliran les (pero in utori) ali okrasne letve.

ex 4421

Trščice za vžigalice; lesne kljukice ali zatiči za obutev

Izdelava iz lesa iz katere koli tarifne številke, razen lesene žice iz tarifne številke 4409.

ex poglavje 45

pluta in plutasti izdelki; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

4503

Izdelki iz naravne plute

Izdelava iz plute iz tar. št. 4501.

Poglavje 46

Izdelki iz slame, esparta ali drugih materialov za pletarstvo; košarski in pletarski izdelki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

Poglavje 47

Celuloza, lesna ali iz drugih vlaknastih celuloznih materialov; papirni ali kartonski odpadki in ostanki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 48

Papir in karton; izdelki iz papirne mase, papirja ali kartona razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 4811

Papir in karton, samo s črtami ali kvadrati

Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz poglavja 47.

4816

Karbon papir, samokopirni papir in drug papir za kopiranje ali prenašanje, razen tistih iz tarifne številke 4809; matrice za razmnoževanje in ofsetne plošče iz papirja, v škatlah ali brez škatel

Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz poglavja 47.

4817

Pisemski ovitki, pisemske kartice, dopisnice in karte za dopisovanje brez slike, iz papirja ali kartona; kompleti za dopisovanje v škatlah, vrečkah, notesih in podobnih pakiranjih iz papirja ali kartona

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 4818

Toaletni papir

Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz poglavja 47.

ex 4819

Škatle, zaboji, vreče in drugi izdelki za pakiranje, iz papirja, kartona, celulozne vate ali koprene iz celuloznih vlaken

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 4820

Bloki s pisemskim papirjem

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 4823

Drug papir, karton, celulozna vata ter listi in trakovi iz celuloznih vlaken, razrezani v določene velikosti ali oblike.

Izdelava iz materialov za izdelavo papirja iz poglavja 47.

ex poglavje 49

Tiskane knjige, časopisi, slike in drugi izdelki grafične industrije; rokopisi, tipkana besedila in načrti; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

4909

Poštne razglednice; čestitke in karte z osebnimi sporočili, tiskane, ilustrirane ali neilustrirane, z ovitki ali okraski ali brez njih

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tar. št. 4909 in 4911.

4910

Koledarji vseh vrst, tiskani, vključno s koledarskimi bloki:

| — | koledarji vrste „večni“ ali zamenljivi bloki na podlagah, ki niso iz papirja ali kartona |
| --- | --- |

—

koledarji vrste „večni“ ali zamenljivi bloki na podlagah, ki niso iz papirja ali kartona

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tar. št. 4909 in 4911.

ex poglavje 50

Svila; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 5003

Svileni odpadki (vključno zapredki, neprimerni za odvijanje, odpadki preje in razvlaknjeni tekstilni materiali), mikani ali česani

Mikanje ali česanje svilenih odpadkov.

5004 do ex 5006

Svilena preja in preja iz svilenih odpadkov

Izdelava iz (7):

| — | surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | drugih naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

drugih naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5007

Tkanine iz svile ali svilenih odpadkov:

| — | z vtkanimi gumijastimi nitmi |
| --- | --- |

—

z vtkanimi gumijastimi nitmi

Izdelava iz enojne preje (7)

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | papirja
  ali |
| --- | --- |

—

papirja

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 51

Volna, fina ali groba živalska dlaka; preja ali tkanine iz konjske žime; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

5106 do 5110

Preja iz volne, iz fine ali grobe živalske dlake ali iz konjske žime

Izdelava iz (7):

| — | surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5111 do 5113

Tkanine iz volne, fine ali grobe živalske dlake ali konjske žime:

| — | z vtkanimi gumijastimi nitmi |
| --- | --- |

—

z vtkanimi gumijastimi nitmi

Izdelava iz enojne preje (7)

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | papirja
  ali |
| --- | --- |

—

papirja

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 52

Bombaž; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

5204 do 5207

Bombažna preja in sukanec

Izdelava iz (7):

| — | surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5208 do 5212

Bombažne tkanine:

| — | z vtkanimi gumijastimi nitmi |
| --- | --- |

—

z vtkanimi gumijastimi nitmi

Izdelava iz enojne preje (7)

| — | drugo |
| --- | --- |

—

drugo

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | papirja
  ali |
| --- | --- |

—

papirja

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 53

Druga rastlinska tekstilna vlakna; papirna preja in tkanine iz papirne preje razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

5306 do 5308

Preja iz drugih rastlinskih tekstilnih vlaken; papirna preja

Izdelava iz (7):

| — | surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5309 do 5311

Tkanine iz drugih rastlinskih tekstilnih vlaken; tkanine iz papirne preje:

| — | z vtkanimi gumijastimi nitmi |
| --- | --- |

—

z vtkanimi gumijastimi nitmi

Izdelava iz enojne preje (7)

| — | druge |
| --- | --- |

—

druge

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | preje iz jute, |
| --- | --- |

—

preje iz jute,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | papirja
  ali |
| --- | --- |

—

papirja

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

5401 do 5406

Preja, monofilament in sukanec iz umetnih ali sintetičnih filamentov

Izdelava iz (7):

| — | surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5407 in 5408

Tkanine iz preje iz umetnih ali sintetičnih filamentov:

| — | z vtkanimi gumijastimi nitmi |
| --- | --- |

—

z vtkanimi gumijastimi nitmi

Izdelava iz enojne preje (7)

| — | Druge |
| --- | --- |

—

Druge

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | papirja
  ali |
| --- | --- |

—

papirja

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

5501 do 5507

Umetna in sintetična rezana vlakna

Izdelava iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše.

5508 do 5511

Preja in sukanec za šivanje iz umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken

Izdelava iz (7):

| — | surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

surove svile, odpadkov svile, mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5512 do 5516

Tkanine iz umetnih in sintetičnih rezanih vlaken:

| — | z vtkanimi gumijastimi nitmi |
| --- | --- |

—

z vtkanimi gumijastimi nitmi

Izdelava iz enojne preje (7)

| — | Druge |
| --- | --- |

—

Druge

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače pripravljenih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | papirja
  ali |
| --- | --- |

—

papirja

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 56

Vata, klobučevina in netkani materiali; specialne preje; dvonitne vrvi, vrvje, motvozi, konopci in kabli ter iz njih izdelani proizvodi; razen:

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5602

Klobučevina, vključno z impregnirano, prevlečeno, prekrito ali laminirano:

| — | Iglana klobučevina |
| --- | --- |

—

Iglana klobučevina

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken ali |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

Vendar se lahko uporabijo:

| — | polipropilenski filamenti iz tar. št. 5402, |
| --- | --- |

—

polipropilenski filamenti iz tar. št. 5402,

| — | polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 5506 ali |
| --- | --- |

—

polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 5506 ali

| — | filamenti iz polipropilena iz tar. št. 5501, |
| --- | --- |

—

filamenti iz polipropilena iz tar. št. 5501,

pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega filamenta ali vlakna nižja od 9 deciteksov, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, pridobljenih iz kazeina ali |
| --- | --- |

—

umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, pridobljenih iz kazeina ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

5604

Niti in kord iz gume, prekriti s tekstilnim materialom; tekstilna preja, trakovi in podobno iz tar. št. 5404 ali 5405, impregnirani, prevlečeni, prekriti, obloženi z gumo ali plastično maso:

| — | Niti in kord iz gume, prekriti s tekstilnim materialom |
| --- | --- |

—

Niti in kord iz gume, prekriti s tekstilnim materialom

Izdelava iz gumijastih niti in vrvi, ki niso prekrite s tekstilom.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače predelanih za predenje, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače predelanih za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5605

Metalizirana preja, vključno z ovito prejo, ki je sestavljena iz tekstilne preje, trakov ali podobnih oblik iz tar. št. 5404 ali 5405, kombiniranih s kovino v obliki niti, trakov ali prahu ali prevlečenih s kovino

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, ki niso mikana ali česana ali drugače pripravljena za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, ki niso mikana ali česana ali drugače pripravljena za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

5606

Ovita preja, trakovi in podobne oblike iz tar. št. 5404 ali 5405 (razen proizvodov iz tar. št. 5605 in ovite preje iz konjske žime); ženiljska preja (vključno kosmičena ženiljska preja); efektno vozličasta preja

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, ki niso mikana ali česana ali drugače pripravljena za predenje, |
| --- | --- |

—

umetnih ali sintetičnih rezanih vlaken, ki niso mikana ali česana ali drugače pripravljena za predenje,

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše ali

| — | materialov za izdelavo papirja. |
| --- | --- |

—

materialov za izdelavo papirja.

Poglavje 57

Preproge in druga tekstilna talna prekrivala

| — | Iz iglane klobučevine |
| --- | --- |

—

Iz iglane klobučevine

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken ali |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

Vendar se lahko uporabijo:

| — | polipropilenski filamenti iz tar. št. 5402, |
| --- | --- |

—

polipropilenski filamenti iz tar. št. 5402,

| — | polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 5506 ali |
| --- | --- |

—

polipropilenska vlakna iz tarifnih številk 5503 ali 5506 ali

| — | filamenti iz polipropilena iz tar. št. 5501, |
| --- | --- |

—

filamenti iz polipropilena iz tar. št. 5501,

pri katerih je v vseh primerih denominacija vsakega filamenta ali vlakna nižja od 9 deciteksov, pod pogojem, da njihova skupna vrednost ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Tkanina iz jute se lahko uporablja kot podloga

| — | Iz druge klobučevine |
| --- | --- |

—

Iz druge klobučevine

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken, ne mikanih ali česanih ali drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

| — | Druge |
| --- | --- |

—

Druge

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna ali jute, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna ali jute,

| — | preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov, |
| --- | --- |

—

preje iz sintetičnih ali umetnih filamentov,

| — | naravnih vlaken ali |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken ali

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje. |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje.

Tkanina iz jute se lahko uporablja kot podloga.

ex poglavje 58

Specialne tkanine; taftani tekstilni materiali; čipke; tapiserije; pozamenterija; vezenine; razen:

| — | Kombinirane z gumijasto nitjo |
| --- | --- |

—

Kombinirane z gumijasto nitjo

Izdelava iz enojne preje (7)

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše
  ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

5805

Ročno tkane tapiserije tipov Gobelins, Flanders, Aubusson, Beauvais in podobne, in ročno izdelane tapiserije (npr. z majhnim vbodom in križnim vbodom), dokončane ali nedokončane

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

5810

Vezenina v metraži, trakovih ali motivih

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

5901

Tekstilni materiali, prevlečeni z lepilom ali škrobnimi snovmi, ki se uporabljajo za zunanjo vezavo knjig ali podobne namene; tkanine za prerisovanje; pripravljeno slikarsko platno; škrobljeno platno in podobni togi tekstilni materiali, ki se uporabljajo za izdelavo klobukov

Izdelava iz preje

5902

Kord tkanine za avtomobilske plašče iz preje visoke trdnosti iz najlona ali drugih poliamidov, poliestrov ali viskoznega rajona:

| — | z vsebnostjo do vključno 90 mas. %tekstilnih materialov |
| --- | --- |

—

z vsebnostjo do vključno 90 mas. %tekstilnih materialov

Izdelava iz preje

| — | druge |
| --- | --- |

—

druge

Izdelava iz kemičnih materialov ali tekstilne kaše.

5903

Tekstilni materiali, impregnirani, premazani, prevlečeni ali prekriti ali laminirani s plastičnimi masami, razen tistih iz tar. št. 5902

Izdelava iz preje

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

5904

Linolej, vključno rezan v oblike; talna prekrivala na tekstilni podlagi, premazani, prevlečeni ali prekriti, vključno z razrezanimi v oblike

Izdelava iz preje (7)

5905

Zidne tapete iz tekstilnih materialov:

| — | impregnirane, premazane, prekrite ali laminirane z gumo, plastičnimi masami ali drugimi materiali |
| --- | --- |

—

impregnirane, premazane, prekrite ali laminirane z gumo, plastičnimi masami ali drugimi materiali

Izdelava iz preje

| — | druge |
| --- | --- |

—

druge

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše
  ali |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

5906

Gumirani tekstilni materiali, razen tistih iz tarifne številke 5902:

| — | Pleteni ali kvačkani materiali |
| --- | --- |

—

Pleteni ali kvačkani materiali

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

| — | Druge tkanine iz sintetične filamentne preje, ki vsebuje več kot 90 mas. %tekstilnih materialov |
| --- | --- |

—

Druge tkanine iz sintetične filamentne preje, ki vsebuje več kot 90 mas. %tekstilnih materialov

Izdelava iz kemičnih materialov.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz preje

5907

Tekstilni materiali, drugače impregnirani, premazani, prevlečeni ali prekriti; platna, slikana za odrske kulise, tkanine za ateljeje in podobne namene

Izdelava iz preje

ali

tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost uporabljene nepotiskane tkanine ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna

5908

Stenji iz tekstila, tkani, prepleteni ali pleteni, za svetilke, peči, vžigalnike, sveče in podobno; žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo in cevasto pleteni materiali za plinske svetilke, impregnirani ali neimpregnirani:

| — | Žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo, impregnirano |
| --- | --- |

—

Žarilne mrežice za plinsko razsvetljavo, impregnirano

Izdelava iz cevasto pletenih plinskih mrežic.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

5909 do 5911

Tekstilni izdelki, primerni za tehnične namene

| — | Diski ali obroči za poliranje, razen iz klobučevine iz tar. št. 5911 |
| --- | --- |

—

Diski ali obroči za poliranje, razen iz klobučevine iz tar. št. 5911

Izdelava iz preje ali odpadnih tkanin ali krp iz tar. št. 6310.

| — | Tkanine, ki se uporabljajo pri izdelavi papirja ali v druge tehnične namene, podložene ali nepodložene s klobučevino, prevlečene ali prekrite ali ne, cevaste ali neskončne, z eno ali več osnovami in/ali votki ali ravno tkane z več osnovami in/ali votki iz tar. št. 5911 |
| --- | --- |

—

Tkanine, ki se uporabljajo pri izdelavi papirja ali v druge tehnične namene, podložene ali nepodložene s klobučevino, prevlečene ali prekrite ali ne, cevaste ali neskončne, z eno ali več osnovami in/ali votki ali ravno tkane z več osnovami in/ali votki iz tar. št. 5911

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | Naslednjih materialov: |
| --- | --- |

—

Naslednjih materialov:

| — | preje iz politetrafluoroetilena (8), |
| --- | --- |

—

preje iz politetrafluoroetilena (8),

| — | preje, večnitne, iz poliamida, prekrite, impregnirane ali prevlečene s fenolno smolo, |
| --- | --- |

—

preje, večnitne, iz poliamida, prekrite, impregnirane ali prevlečene s fenolno smolo,

| — | preje iz sintetičnih tekstilnih vlaken iz aromatičnih poliamidov, dobljenih s polikondenzacijo m-fenilendiamina in izoftalne kisline, |
| --- | --- |

—

preje iz sintetičnih tekstilnih vlaken iz aromatičnih poliamidov, dobljenih s polikondenzacijo m-fenilendiamina in izoftalne kisline,

| — | monofilamenta iz politetrafluoroetilena (8), |
| --- | --- |

—

monofilamenta iz politetrafluoroetilena (8),

| — | preje iz sintetičnih tekstilnih vlaken iz poli(p-fenilen tereftalamida), |
| --- | --- |

—

preje iz sintetičnih tekstilnih vlaken iz poli(p-fenilen tereftalamida),

| — | preje iz steklenih vlaken, prekrite s fenolno smolo in ojačane z akrilno prejo (8), |
| --- | --- |

—

preje iz steklenih vlaken, prekrite s fenolno smolo in ojačane z akrilno prejo (8),

| — | kopoliesterskih monofilamentov iz poliestra in smole iz tereftalne kisline in 1,4-cikloheksandinetanola in izoftalne kisline, |
| --- | --- |

—

kopoliesterskih monofilamentov iz poliestra in smole iz tereftalne kisline in 1,4-cikloheksandinetanola in izoftalne kisline,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz (7):

| — | preje iz kokosovega vlakna, |
| --- | --- |

—

preje iz kokosovega vlakna,

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

Poglavje 60

Pleteni ali kvačkani materiali

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

Poglavje 61

Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, pleteni ali kvačkani:

| — | Dobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko |
| --- | --- |

—

Dobljeni s šivanjem ali drugim sestavljanjem, iz dveh ali več kosov pletene ali kvačkane tkanine, ki je urezana v določeno obliko ali neposredno pridobljena v določeno obliko

Izdelava iz preje (7)
   (9)

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

ex poglavje 62

Oblačilni izdelki in oblačilni dodatki, nepleteni ali nekvačkani: razen:

Izdelava iz preje (7)
   (9)

ex 6202, ex 6204, ex 6206, ex 6209 in ex 6211

Oblačila in pribor za oblačila, za ženske, deklice in dojenčke, vezeni

Izdelava iz preje (9)

ali

Izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin ne presega 40 %cene izdelka franko tovarna (9)

ex 6210 in ex 6216

Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra

Izdelava iz preje (9)

ali

izdelava iz neprevlečenih tkanin, če vrednost uporabljenih neprevlečenih tkanin ne presega 40 %cene izdelka franko tovarna (9)

6213 in 6214

Robčki, šali, ogrinjala, rute, naglavne rute, tančice in podobni izdelki:

| — | Vezeni |
| --- | --- |

—

Vezeni

Izdelava iz nebeljene enojne preje (7)
   (9)

ali

Izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin ne presega 40 %cene izdelka franko tovarna (9)

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz nebeljene enojne preje (7)
   (9)

ali

izdelava, ki ji sledi tiskanje, ki ga spremljata vsaj dva postopka priprave ali dva zaključna postopka (kot so razmaščevanje, beljenje, merceriziranje, termostabiliziranje, dviganje, kalandiranje, obdelava za odpornost na krčenje, trajna zaključna obdelava, obogatitev, impregnacija, popravljanje in odstranjevanje vozlov), če vrednost vse uporabljene nepotiskane tkanine iz tar. št. 6213 in 6214 ne presega 47,5 % cene izdelka franko tovarna.

6217

Drugi gotovi oblačilni dodatki; deli oblačil ali oblačilnih dodatkov razen tistih iz tarifne številke 6212:

| — | Vezeni |
| --- | --- |

—

Vezeni

Izdelava iz preje (9)

ali

Izdelava iz nevezenih tkanin, če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna (9)

| — | Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra |
| --- | --- |

—

Ognjeodporna oprema iz tkanin, prevlečenih s folijo iz aluminiziranega poliestra

Izdelava iz preje (9)

ali

izdelava iz neprevlečenih tkanin, če vrednost uporabljenih neprevlečenih tkanin ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna (9)

| — | Medvloge za ovratnike in manšete, urezane |
| --- | --- |

—

Medvloge za ovratnike in manšete, urezane

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz preje (9)

ex poglavje 63

Drugi gotovi tekstilni izdelki; kompleti; rabljena oblačila in rabljeni tekstilni izdelki; krpe; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

6301 do 6304

Odeje, potovalne odeje, posteljno perilo, itd.; zavese, itd.; drugi izdelki za notranjo opremo:

| — | Iz klobučevine ali netkanega tekstila |
| --- | --- |

—

Iz klobučevine ali netkanega tekstila

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken ali |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

| — | Drugo: |
| --- | --- |

—

Drugo:

| — | Vezeni |
| --- | --- |

—

Vezeni

Izdelava iz nebeljene enojne preje (9)
   (10)

ali

izdelava iz nevezenih tkanin (razen pletenih ali kvačkanih), če vrednost uporabljenih nevezenih tkanin ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz nebeljene enojne preje (9)
   (10)

6305

Vreče in vrečke za pakiranje blaga

Izdelava iz (7):

| — | naravnih vlaken, |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken,

| — | umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali |
| --- | --- |

—

umetnih in sintetičnih rezanih vlaken, nemikanih in nečesanih ali kako drugače predelanih za predenje, ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

6306

Ponjave, platnene strehe in zunanje platnene navojnice (tende); šotori; jadra (za plovila, jadralne deske ali suhozemna vozila); izdelki za taborjenje:

| — | Netkani |
| --- | --- |

—

Netkani

Izdelava iz (7)
   (9):

| — | naravnih vlaken ali |
| --- | --- |

—

naravnih vlaken ali

| — | kemičnih materialov ali tekstilne kaše |
| --- | --- |

—

kemičnih materialov ali tekstilne kaše

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz nebeljene enojne preje (7)
   (9)

6307

Drugi gotovi tekstilni izdelki, vključno z modnimi kroji za oblačila

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

6308

Garniture, ki so sestavljene iz tkanin in preje, s priborom ali brez njega, za izdelavo preprog in pregrinjal, tapiserij, vezenih namiznih prtov ali serviet ali podobnih tekstilnih izdelkov, pripravljene v zavitkih za prodajo na drobno

Vsak sestavni del ali izdelek v garnituri mora izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v garnituri. Izdelki brez porekla pa so lahko del garniture, če njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna

ex poglavje 64

Obutev, gamaše in podobni izdelki; deli teh izdelkov; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen spojenih gornjih delov, pritrjenih na notranje podplate ali druge sestavne dele podplatov iz tarifne številke 6406.

6406

Deli obutve (vključno z zgornjimi deli, ki so pritrjeni na podplat ali ne, razen na zunanji podplat); zamenljivi vložki, petne blazinice in podobni izdelki; gamaše, dokolenice in podobni izdelki in njihovi deli

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 65

Pokrivala in njihovi deli; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

6505

Klobuki in druga pokrivala, pleteni ali kvačkani ali izdelani iz čipke, klobučevine ali drugih tekstilnih metražnih materialov (razen iz trakov), vključno s podloženimi ali okrašenimi; mrežice za lase iz kakršnega koli materiala, vključno s podloženimi ali okrašenimi

Izdelava iz preje ali tekstilnih vlaken (9)

ex poglavje 66

Dežniki, sončniki, sprehajalne palice, palice-stolčki, biči, korobači in njihovi deli razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

6601

Dežniki in sončniki (vključno palice-dežniki, vrtni dežniki in podobni dežniki)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 67

Preparirano perje in puh in izdelki iz perja ali puha; umetno cvetje; izdelki iz človeških las

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 68

Izdelki iz kamna, sadre, cementa, betona, azbesta, sljude ali podobnih materialov; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 6803

Izdelki iz skrilavca ali aglomeriranega skrilavca

Izdelava iz obdelanega skrilavca.

ex 6812

Izdelki iz azbesta; mešanice na osnovi azbesta ali na osnovi azbesta in magnezijevega karbonata

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke

ex 6814

Izdelki iz sljude, vključno z aglomerirano ali rekonstruirano sljudo, na podlagi iz papirja, kartona ali drugih materialov

Izdelava iz obdelane sljude (vključno z aglomerirano ali rekonstruirano sljudo)

Poglavje 69

Keramični izdelki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 70

Steklo in stekleni izdelki; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 7003, ex 7004 ind ex 7005

Steklo s plastjo proti refleksiji

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7001

7006

Steklo iz tarifne številke 7003, 7004 ali 7005, upognjeno, z obdelanimi robovi, gravirano, luknjano, emajlirano ali drugače obdelano, neuokvirjeno in ne spojeno z drugimi materiali:

| — | Podlaga iz steklene plošče, prevlečena s tanko izolacijsko plastjo polprevodniške vrste v skladu s standardi SEMI (11) |
| --- | --- |

—

Podlaga iz steklene plošče, prevlečena s tanko izolacijsko plastjo polprevodniške vrste v skladu s standardi SEMI (11)

Izdelava iz neprevlečene podlage iz steklene plošče iz tarifne številke 7006

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7001

7007

Varnostno steklo iz kaljenega ali plastnega stekla

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7001

7008

Večplastni panelni elementi za izolacijo, iz stekla

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7001

7009

Steklena ogledala, z okvirom ali brez njega, vključno tudi vzvratna ogledala

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7001

7010

Baloni, steklenice, kozarci, lonci, fiole, ampule in druge posode iz stekla, za transport ali pakiranje blaga; stekleni kozarci za vlaganje; čepi, pokrovi in druga zapirala, iz stekla

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ali

rezanje steklovine, če skupna vrednost nerazrezane steklovine ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

7013

Stekleni izdelki, ki se uporabljajo pri mizi, v kuhinji, v sanitarijah, v pisarnah, izdelki za notranjo dekoracijo in podobne namene (razen tistih iz tarifne številke 7010 ali 7018)

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ali

rezanje steklovine, če skupna vrednost nerazrezane steklovine ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

ali

ročno okraševanje (razen sitotiska) ročno pihanih steklenih izdelkov pod pogojem, da skupna vrednost uporabljenih ročno pihanih steklenih izdelkov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 7019

Izdelki iz steklenih vlaken (razen preje)

Izdelava iz:

| — | nebarvanih trakov steklenih vlaken, rovinga, preje ali rezanih niti ali |
| --- | --- |

—

nebarvanih trakov steklenih vlaken, rovinga, preje ali rezanih niti ali

| — | steklene volne |
| --- | --- |

—

steklene volne

ex poglavje 71

Naravni in kultivirani biseri, dragi in poldragi kamni, plemenite kovine, kovine, platirane s plemenitimi kovinami, in iz njih narejeni izdelki; imitacije nakita; kovanci; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 7101

Naravni ali kultivirani biseri, sortirani in začasno nanizani zaradi lažjega transporta

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 7102, ex 7103 in ex 7104

Obdelani dragi in poldragi kamni (naravni, sintetični ali rekonstruirani)

Izdelava iz neobdelanih dragih ali poldragih kamnov

7106, 7108 in 7110

Plemenite kovine:

| — | Neobdelane |
| --- | --- |

—

Neobdelane

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifnih številk 7106, 7108 in 7110,

ali

elektrolitska, toplotna ali kemična separacija plemenitih kovin iz tarifne številke 7106, 7108 ali 7110

ali

legiranje plemenitih kovin iz tar. št. 7106, 7108 ali 7110 med seboj ali z navadnimi kovinami.

| — | V obliki polizdelkov ali prahu |
| --- | --- |

—

V obliki polizdelkov ali prahu

Izdelava iz neobdelanih plemenitih kovin

ex 7107, ex 7109 ind ex 7111

Kovine, platirane s plemenitimi kovinami, v obliki polizdelkov

Izdelava iz kovin, platiranih z neobdelanimi plemenitimi kovinami.

7116

Predmeti iz naravnih ali kultiviranih biserov, dragih ali poldragih kamnov (naravnih, sintetičnih ali rekonstruiranih)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

7117

Imitacije nakita

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ali

izdelava iz delov iz navadnih kovin, neprekritih ali neprevlečenih s plemenitimi kovinami, pod pogojem, da vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 72

Železo in jeklo razen; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

7207

Polizdelki iz železa ali nelegiranega jekla

Izdelava iz materialov iz tar. št. 7201, 7202, 7203, 7204 ali 7205

7208 do 7216

Ploščati toplo valjani izdelki, palice, kotniki in profili iz železa ali nelegiranega jekla

Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tarifne številke 7206

7217

Žica iz železa ali nelegiranega jekla

Izdelava iz polizdelkov iz tarifne številke 7207

ex 7218, 7219 do 7222

Polizdelki, ploščato valjani izdelki, palice, kotniki in profili iz nerjavnega jekla

Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tarifne številke 7218

7223

Žica iz nerjavnega jekla

Izdelava iz polizdelkov iz tarifne številke 7218

ex 7224, 7225 do 7228

Polizdelki, ploščato valjani izdelki, toplo valjane palice v ohlapno navitih kolobarjih; kotniki in profili iz drugih legiranih jekel; votle palice za svedre, iz legiranih ali nelegiranih jekel

Izdelava iz ingotov ali drugih primarnih oblik iz tarifne številke 7206, 7218 ali 7224

7229

Žica iz drugih legiranih jekel

Izdelava iz polizdelkov iz tarifne številke 7224

ex poglavje 73

Izdelki iz železa in jekla razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 7301

Piloti

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7206

7302

Deli za železniške in tramvajske tire, iz železa ali jekla: tirnice, vodila in zobate tirnice, kretniški jezički, križišča, spojne palice in drugi deli kretnic, pragovi, tirne vezice, tirna ležišča, klini za tirna ležišča, podložne plošče, pričvrščevalne ploščice, distančne palice, drugi deli, posebej konstruirani za postavljanje, spajanje in pritrjevanje tirnic

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7206

7304, 7305 in 7306

Cevi in votli profili, brezšivni, iz železa (razen litega železa) ali jekla

Izdelava iz materialov iz tarifne številke 7206, 7207, 7218 ali 7224

ex 7307

Pribor za cevi iz nerjavnega jekla (ISO št. X5CrNiMo 1712), sestavljen iz več delov

Struženje, vrtanje, širitev lukenj, izrezovanje navojev, urezovanje in peskanje kovanih polizdelkov, pod pogojem, da skupna vrednost uporabljenih kovanih izdelkov ne presega 35 % cene izdelka franko tovarna.

7308

Konstrukcije (razen montažnih zgradb iz tarifne številke 9406) in deli konstrukcij (npr.: mostovi in mostne sekcije, vrata za zapornice, stolpi, predalčni stebri, strehe, strešna ogrodja, vrata in okna ter okviri zanje, pragovi za vrata, roloji, ograje in stebri), iz železa ali jekla; pločevine, palice, profili, kotniki, cevi in podobno, pripravljeni za uporabo v konstrukcijah, iz železa ali jekla

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Zvarjeni kotniki in profili iz tarifne številke 7301 se ne smejo uporabiti.

ex 7315

Verige zoper drsenje

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 7315 ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 74

Baker in bakreni izdelki; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

7401

Bakrov kamen; cementni baker (precipitat-oborina bakra)

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

7402

Neprečiščen baker; bakrene anode za elektrolitsko rafinacijo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

7403

Rafiniran baker in bakrove zlitine, surovi:

| — | Prečiščeni baker |
| --- | --- |

—

Prečiščeni baker

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

| — | Bakrove zlitine in rafiniran baker, ki vsebuje še druge elemente |
| --- | --- |

—

Bakrove zlitine in rafiniran baker, ki vsebuje še druge elemente

Izdelava iz rafiniranega surovega bakra ali bakrovih odpadkov in ostankov;

7404

Bakrovi odpadki in ostanki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

7405

Predzlitine bakra

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 75

Nikelj in nikljevi izdelki; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

7501 do 7503

Nikljev kamen („matte“), sintrani oksidi niklja in drugi vmesni izdelki metalurgije niklja; surovi nikelj; nikljevi odpadki in ostanki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 76

Aluminij in aluminijasti izdelki; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

7601

Aluminij, surov

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ali

izdelava s toplotno ali elektrolitsko obdelavo iz nelegiranega aluminija ali iz aluminijevih odpadkov in ostankov

7602

Aluminijevi odpadki in ostanki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 7616

Izdelki iz aluminija razen gaze, tkanin, rešetk, mrež, ograj ali tkanin za ojačanje in podobnih materialov (vključno z neskončnimi trakovi) iz aluminijaste žice in ekspandirane kovine iz aluminija

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo gaza, tkanine, rešetke, mreže, ograje, tkanine za ojačanje in podobni materiali (vštevši tudi neskončne trakove) iz aluminijaste žice ali ekspandirane kovine iz aluminija; in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka. Lahko pa se uporabijo gaza, tkanine, rešetke, mreže, ograje, tkanine za ojačanje in podobni materiali (vštevši tudi neskončne trakove) iz aluminijaste žice ali ekspandirane kovine iz aluminija; in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 77

Rezervirano za možnost bodoče uporabe v harmoniziranem sistemu

ex poglavje 78

Svinec in svinčeni izdelki; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

7801

Surovi svinec:

| — | Prečiščen svinec |
| --- | --- |

—

Prečiščen svinec

Izdelava iz obdelanega svinca (“bullion” ali “work”)

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Ne smejo se uporabljati odpadki in ostanki iz tarifne številke 7802.

7802

Svinčeni odpadki in ostanki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 79

Cink in cinkovi izdelki; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

7901

Cink, surov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Ne smejo se uporabljati odpadki in ostanki iz tarifne številke 7902.

7902

Cinkovi odpadki in ostanki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 80

Kositer in kositrni izdelki; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

8001

Kositer, surov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Ne smejo se uporabljati odpadki in ostanki iz tarifne številke 8002.

8002 in 8007

Kositrni odpadki in ostanki; drugi kositrni izdelki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

Poglavje 81

Druge navadne kovine; kermeti; njihovi izdelki

| — | Druge navadne kovine, obdelane; njihovi izdelki |
| --- | --- |

—

Druge navadne kovine, obdelane; njihovi izdelki

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex poglavje 82

Orodje, nožarski izdelki, žlice in vilice iz navadnih kovin; njihovi deli iz navadnih kovin razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

8206

Orodje iz dveh ali več tarifnih številk od 8202 do 8205, v garniturah za prodajo na drobno

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tistih iz tarifnih številk od 8202 do 8205. Vendar pa se orodje iz tarifnih številk od 8202 do 8205 lahko vstavi v garniture pod pogojem, da njegova skupna vrednost ne presega 15 % cene garniture franko tovarna.

8207

Izmenljiva orodja za ročne obdelovalne priprave na mehanični pogon ali brez njega ali za obdelovalne stroje (npr.: za stiskanje, kovanje, vtiskovanje, prerezovanje, narezovanje in vrezovanje navojev, vrtanje, povečevanje odprtine s struganjem, prevlačenje, rezkanje), vključno z matricami za izvlačenje ali iztiskanje kovine, in orodja za vrtanje kamna in zemlje

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8208

Noži in rezila, za stroje ali mehanične priprave

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8211

Noži z rezili, nazobljenimi ali nenazobljenimi (vključno z vrtnarskimi noži) razen nožev iz tarifne številke 8208 in rezil zanje

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo rezila in ročaji iz navadnih kovin.

8214

Drugi nožarski izdelki (npr.: stroji za striženje, mesarske ali kuhinjske sekače, mesarske sekire in noži za sekljanje mesa, noži za papir); garniture in priprave za manikiranje in pedikiranje (vključno pilice za nohte)

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo ročaji iz navadnih kovin.

8215

Žlice, vilice, zajemalke, žlice za peno, lopatice za serviranje kolačev, noži za ribe, noži za maslo, prijemalke za sladkor in podoben kuhinjski in namizni pribor

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabijo ročaji iz navadnih kovin.

ex poglavje 83

Razni izdelki iz navadnih kovin; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 8302

Drugo okovje, pribor in podobni izdelki, primerni za stavbarstvo, in avtomatična zapirala za vrata

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabljajo tudi drugi materiali iz tarifne številke 8302, če njihova skupna vrednost ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8306

Kipci in drugi okraski iz navadnih kovin

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Lahko pa se uporabljajo tudi drugi materiali iz tarifne številke 8306, če njihova skupna vrednost ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 84

Jedrski reaktorji, kotli, stroji in mehanske naprave; njihovi deli; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8401

Gorilni elementi za jedrske reaktorje

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka (12)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8402

Kotli za pridobivanje vodne in druge pare (razen kotlov za centralno kurjavo s toplo vodo, ki lahko proizvajajo paro z nizkim tlakom); kotli za pregreto paro

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8403 in ex 8404

Kotli za centralno kurjavo, razen kotlov iz tar. št. 8402, in pomožne naprave za kotle za centralno kurjavo

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tar. št. 8403 in 8404.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8406

Turbine na vodno in drugo paro

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8407

Batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s svečkami, z izmeničnim ali vrtilnim gibanjem bata

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8408

Batni motorji z notranjim zgorevanjem, na vžig s kompresijo (dieselski ali poldieselski motorji)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8409

Deli, ki so primerni izključno ali pretežno za motorje iz tarifne številke 8407 ali 8408

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8411

Turboreaktivni motorji, turbopropelerski motorji in druge plinske turbine

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8412

Drugi pogonski stroji in motorji

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8413

Tlačne črpalke z rotacijskim gibanjem

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8414

Industrijski ventilatorji

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8415

Klimatizacijske naprave z ventilatorjem na motorni pogon in elementi za spreminjanje temperature in vlažnosti, vključno s stroji, pri katerih vlažnosti ni mogoče posebej regulirati

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8418

Hladilniki, zamrzovalniki in druge naprave za hlajenje ali zmrzovanje, električni in drugi; toplotne črpalke, razen klimatizacijskih naprav iz tar. št. 8415

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka,

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8419

Stroji in naprave za lesno industrijo, za proizvodnjo papirne mase, papirja in kartona

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8420

Kalandri in drugi stroji za valjanje, razen za kovine ali steklo, in valji zanje

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8423

Tehtnice - tehtalne naprave (razen tehtnic z občutljivostjo do vključno 5 centigramov), vključno s stroji za štetje in kontrolo, ki delujejo na podlagi tehtanja; uteži za tehtnice vseh vrst

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8425 do 8428

Stroji in naprave za dviganje, manipuliranje, nakladanje ali razkladanje

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8429

Samovozni buldožerji, angledozerji, grejderji, ravnalniki, skreperji, bagri, nakladalniki z lopato, stroji za nabijanje in cestni valjarji, samovozni:

| — | Cestni valjarji |
| --- | --- |

—

Cestni valjarji

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugi |
| --- | --- |

—

Drugi

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8430

Drugi stroji za ravnanje, strganje, izkopavanje, nabijanje, kopanje ali vrtanje zemlje, mineralov ali rud; ovni in stroji za izdiranje pilotov; snežni plugi in snežni odmetalniki

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8431

Deli, primerni za uporabo izključno ali pretežno s cestnimi valjarji

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8439

Stroji za proizvodnjo celuloze iz vlaknastih celuloznih materialov ali za proizvodnjo ali dodelavo papirjev ali kartona

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8441

Drugi stroji za predelavo papirne mase, papirja ali kartona, vključno s stroji za rezanje vseh vrst

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka, ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

Ex84 43

Tiskalniki za pisarniške stroje (npr. stroje za avtomatsko obdelavo podatkov, stroje za obdelavo besedila itd.)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8444 do 8447

Stroji iz tar. št. za uporabo v tekstilni industriji

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8448

Pomožni stroji in naprave za uporabo s stroji iz tar. št. 8444 in 8445

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8452

Šivalni stroji, razen strojev za šivanje knjig iz tar. št. 8440; omarice, stojala in pokrovi, predvideni za šivalne stroje; igle za šivalne stroje:

| — | Šivalni stroji (samo lock-stitch), z glavami, z maso do 16 kg brez motorja oziroma do 17 kg z motorjem |
| --- | --- |

—

Šivalni stroji (samo lock-stitch), z glavami, z maso do 16 kg brez motorja oziroma do 17 kg z motorjem

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla pri sestavljanju glave (brez motorja) ne presega vrednosti vsega uporabljenega materiala s poreklom in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla pri sestavljanju glave (brez motorja) ne presega vrednosti vsega uporabljenega materiala s poreklom in

| — | so uporabljeni mehanizmi za zategovanje niti, kvačkanje in cik-cak že izdelki s poreklom. |
| --- | --- |

—

so uporabljeni mehanizmi za zategovanje niti, kvačkanje in cik-cak že izdelki s poreklom.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8456 do 8466

Obdelovalni stroji in naprave ter njihovi deli in pribor iz tarifnih številk 8456 do 8466

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8469 do 8472

Pisarniški stroji (npr.: pisalni stroji, računski stroji, računalniki, stroji za avtomatsko obdelavo podatkov, razmnoževalni stroji, stroji za spajanje z žičnimi sponkami)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8480

Livarski okvirji za livarne kovin; modelne plošče; modeli za kalupe; kalupi za kovino (razen kalupov za ingote), kovinske karbide, steklo, mineralne materiale, gumo in plastične mase

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

8482

Kotalni ležaji

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8484

Tesnila iz kovinskih listov, kombinirana z drugim materialom, ali iz dveh ali več plasti kovine; garniture tesnil, različne po sestavi materiala, v vrečkah, ovitkih ali podobnih pakiranjih; mehanska tesnila

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8486

| — | Stroji za obdelovanje materialov vseh vrst z odvzemanjem materiala z laserjem ali drugim svetlobnim ali fotonskim snopom, ultrazvokom, elektroerozijo, elektrokemičnim postopkom, elektronskim snopom, ionskim snopom ali snopom plazme ter njihovi deli in pribor |
| --- | --- |

—

Stroji za obdelovanje materialov vseh vrst z odvzemanjem materiala z laserjem ali drugim svetlobnim ali fotonskim snopom, ultrazvokom, elektroerozijo, elektrokemičnim postopkom, elektronskim snopom, ionskim snopom ali snopom plazme ter njihovi deli in pribor

| — | obdelovalni stroji (vključno s stiskalnicami) za obdelavo kovin z upogibanjem, prepogibanjem, ravnanjem, uravnavanjem ter njihovi deli in pribor |
| --- | --- |

—

obdelovalni stroji (vključno s stiskalnicami) za obdelavo kovin z upogibanjem, prepogibanjem, ravnanjem, uravnavanjem ter njihovi deli in pribor

| — | stroji za obdelavo kamna, keramike, betona, azbesta, cementa in podobnih mineralnih materialov ali za hladno obdelavo stekla ter njihovi deli in pribor |
| --- | --- |

—

stroji za obdelavo kamna, keramike, betona, azbesta, cementa in podobnih mineralnih materialov ali za hladno obdelavo stekla ter njihovi deli in pribor

| — | instrumenti za označevanje, ki so aparati, ki izdelajo obliko, potrebno za izdelavo mask ali drugih izdelkov iz podlag, prevlečenih s fotoobstojnimi snovmi; njihovi deli in pribor |
| --- | --- |

—

instrumenti za označevanje, ki so aparati, ki izdelajo obliko, potrebno za izdelavo mask ali drugih izdelkov iz podlag, prevlečenih s fotoobstojnimi snovmi; njihovi deli in pribor

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | kalupi za brizganje ali kompresijo |
| --- | --- |

—

kalupi za brizganje ali kompresijo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

| — | stroji in naprave za dviganje, manipuliranje, nakladanje ali razkladanje |
| --- | --- |

—

stroji in naprave za dviganje, manipuliranje, nakladanje ali razkladanje

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8431 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8487

Deli strojev brez električnih priključkov, izolatorjev, tuljav, kontaktov ali drugih električnih delov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 85

Električni stroji in oprema ter njihovi deli; aparati za snemanje ali reprodukcijo slike in zvoka ter deli in pribor za te izdelke razen: razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8501

Elektromotorji in električni generatorji (razen generatorskih agregatov)

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8503 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8503 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8502

Električni generatorski agregati in rotacijski pretvorniki

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8501 in 8503 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8501 in 8503 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8504

Napajalniki za stroje za avtomatično obdelavo podatkov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8517

drugi aparati za prenos ali sprejem glasu, slike ali drugih podatkov, vključno aparati za komunikacijo v brezžičnem omrežju (kot npr. lokalno ali prostrano omrežje), razen sprejemnikov in oddajnikov iz tarifnih številk 8443, 8525, 8527 ali 8528

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8518

Mikrofoni in njihova stojala; zvočniki, vključno z zvočniki v zvočnih omaricah; avdiofrekvenčni električni ojačevalniki; električni sestavi za ojačevanje zvoka

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8519

Aparati za snemanje in reprodukcijo zvoka

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8521

Aparati za snemanje ali reprodukcijo slike, ki imajo vgrajen videotuner (TV - sprejemno enoto) ali ne

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8522

Deli in pribor, uporabni predvsem ali v glavnem z aparati iz tarifnih številk 8519 do 8521

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8523

| — | Posnete plošče (diski), trakovi, polprevodniški nosilci s trajnim pomnjenjem in drugi nosilci za snemanje zvočnih ali drugih pojavov, razen izdelkov iz poglavja 37 |
| --- | --- |

—

Posnete plošče (diski), trakovi, polprevodniški nosilci s trajnim pomnjenjem in drugi nosilci za snemanje zvočnih ali drugih pojavov, razen izdelkov iz poglavja 37

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Posnete plošče (diski), trakovi, polprevodniški nosilci s trajnim pomnjenjem in drugi nosilci za snemanje zvočnih ali drugih pojavov, razen izdelkov iz poglavja 37 |
| --- | --- |

—

Posnete plošče (diski), trakovi, polprevodniški nosilci s trajnim pomnjenjem in drugi nosilci za snemanje zvočnih ali drugih pojavov, razen izdelkov iz poglavja 37

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8523 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8523 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

| — | matrice in galvanski odtisi za proizvodnjo plošč, razen izdelkov iz poglavja 37 |
| --- | --- |

—

matrice in galvanski odtisi za proizvodnjo plošč, razen izdelkov iz poglavja 37

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8523 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8523 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

| — | približevalne kartice in „pametne kartice“ z dvema ali več elektronskimi integriranimi vezji |
| --- | --- |

—

približevalne kartice in „pametne kartice“ z dvema ali več elektronskimi integriranimi vezji

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

| — | „pametne kartice“ z enim elektronskim integriranim vezjem |
| --- | --- |

—

„pametne kartice“ z enim elektronskim integriranim vezjem

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. ali |
| --- | --- |

—

zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. ali

postopek difuzije, če so integriranja vezja izdelana na polprevodniški podlagi s selektivnim vnašanjem ustrezne dopirne snovi, vključno s sestavljenimi in preskušanimi v državi, razen držav iz členov 3 in 4.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8525

Oddajniki za radiodifuzijo ali televizijo, z vgrajenim sprejemnikom ali aparatom za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali ne; televizijske kamere, digitalni fotografski aparati in videokamere

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8526

Radarji, naprave za radionavigacijo in aparati za radijsko daljinsko krmiljenje

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8527

Sprejemniki za radiodifuzijo, kombinirani ali ne v istem ohišju z aparatom za snemanje ali za reprodukcijo zvoka ali z uro

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8528

| — | Monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471 |
| --- | --- |

—

Monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov iz tarifne številke 8471

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika; televizijski sprejemniki, kombinirani ali nekombinirani v istem ohišju z radijskimi sprejemniki ali aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali slike |
| --- | --- |

—

monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika; televizijski sprejemniki, kombinirani ali nekombinirani v istem ohišju z radijskimi sprejemniki ali aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka ali slike

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8529

Deli, ki so izključno ali pretežno namenjeni za uporabo z aparati iz tar. št. 8525 do 8528:

| — | izključno ali pretežno namenjeni za uporabo z aparati za snemanje in reprodukcijo slike |
| --- | --- |

—

izključno ali pretežno namenjeni za uporabo z aparati za snemanje in reprodukcijo slike

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | namenjeni samo ali zlasti za uporabo z monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov iz tar. št. 8471 |
| --- | --- |

—

namenjeni samo ali zlasti za uporabo z monitorji in projektorji, ki nimajo vgrajenega televizijskega sprejemnika, namenjeni samo ali zlasti za uporabo v stroju za avtomatsko obdelavo podatkov iz tar. št. 8471

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8535

Električni aparati za vklapljanje, izklapljanje ali zaščito električnih tokokrogov ali za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih za napetost nad 1 000 V

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8538 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8538 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8536

| — | Električni aparati za vklapljanje, izklapljanje ali zaščito električnih tokokrogov ali za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih za napetost, ki ne presega 1 000 V |
| --- | --- |

—

Električni aparati za vklapljanje, izklapljanje ali zaščito električnih tokokrogov ali za povezavo z električnimi tokokrogi ali znotraj njih za napetost, ki ne presega 1 000 V

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8538 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8538 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Spojniki za optična vlakna, snope optičnih vlaken ali kable iz optičnih vlaken |
| --- | --- |

—

Spojniki za optična vlakna, snope optičnih vlaken ali kable iz optičnih vlaken

| — | iz plastičnih mas |
| --- | --- |

—

iz plastičnih mas

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

| — | iz keramičnih materialov |
| --- | --- |

—

iz keramičnih materialov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

| — | iz bakra |
| --- | --- |

—

iz bakra

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

8537

Table, plošče, pulti, mize, omare in druge osnove, opremljene z dvema ali več izdelki iz tarifne številke 8535 ali 8536, za električno krmiljenje ali razdeljevanje električnega toka, vključno s tistimi z vgrajenimi instrumenti in aparati iz poglavja 90 in aparati za numerično krmiljenje, razen telefonskih central iz tarifne številke 8517

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8538 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 8538 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8541

Diode, tranzistorji in podobni polprevodniški elementi, razen rezin, ki še niso zrezane v čipe

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8542

Elektronska integrirana vezja:

| — | Monolitna integrirana vezja |
| --- | --- |

—

Monolitna integrirana vezja

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna.

ali

postopek difuzije, če so integriranja vezja izdelana na polprevodniški podlagi s selektivnim vnašanjem ustrezne dopirne snovi, vključno s sestavljenimi in preskušanimi v državi, razen držav iz členov 3 in 4.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Več čipov, ki so deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju |
| --- | --- |

—

Več čipov, ki so deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tar. št. 8541 in 8542 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

8544

Izolirana žica (vključno z lakirano žico ali elektrolitsko oksidirano žico), kabli (vključno s koaksialnimi kabli) in drugi izolirani električni vodniki, s konektorjem ali brez njega; kabli iz optičnih vlaken, izdelani iz posamično oplaščenih vlaken, kombinirani z električnimi vodniki ali ne, s konektorjem ali brez njega

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8545

Ogljene elektrode, ogljene ščetke, oglje za žarnice, oglje za baterije in drugi izdelki iz grafita ali drugega oglja, s kovino ali brez nje, za električne namene

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8546

Električni izolatorji iz kakršnega koli materiala

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8547

Izolirni deli za električne stroje, naprave ali opremo, izdelani v celoti iz izolirnega materiala ali samo z manjšimi kovinskimi komponentami (npr. tulci z navojem), vdelanimi med stiskanjem izključno zaradi vezave, razen izolatorjev iz tarifne številke 8546; cevi za električne vodnike in spojke zanje, iz navadnih kovin, obložene z izolirnim materialom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8548

| — | Odpadki in ostanki primarnih celic, primarnih baterij in električnih akumulatorjev; iztrošene primarne celice; iztrošene primarne baterije in iztrošeni električni akumulatorji; električni deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju |
| --- | --- |

—

Odpadki in ostanki primarnih celic, primarnih baterij in električnih akumulatorjev; iztrošene primarne celice; iztrošene primarne baterije in iztrošeni električni akumulatorji; električni deli strojev ali aparatov, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 86

Železniške in tramvajske lokomotive, tirna vozila in njihovi deli; železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor ter njihovi deli; mehanična (tudi elektromehanska) signalna oprema za promet vseh vrst; razen:

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8608

Železniški in tramvajski tirni sklopi in pribor; mehanska (vključno elektromehanska) oprema za signalizacijo, varnost, nadzor in upravljanje prometa v železniškem, tramvajskem in cestnem prometu, prometu na notranjih vodnih poteh, parkiriščih, lukah ali letališčih; njihovi deli

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 87

Vozila, razen železniških ali tramvajskih tirnih vozil, ter njihovi deli in pribor; razen:

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8709

Samovozni delovni vozički, brez naprav za dviganje ali manipuliranje, ki se uporabljajo v tovarnah, skladiščih, lukah ali na letališčih za prevoz blaga na kratkih razdaljah; vlečna vozila, ki se uporabljajo na peronih železniških postaj; deli navedenih vozil

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8710

Tanki in druga oklepna bojna motorna vozila, vključno s tistimi, ki so opremljena z oborožitvenimi sredstvi, in njihovi deli

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8711

Motorna kolesa (vključno z mopedi) kolesa in podobna vozila s pomožnim motorjem, z bočno prikolico ali brez nje; bočne prikolice:

| — | Z batnim motorjem z notranjim izgorevanjem z izmeničnim gibanjem bata s prostornino cilindra |
| --- | --- |

—

Z batnim motorjem z notranjim izgorevanjem z izmeničnim gibanjem bata s prostornino cilindra

| — | do vključno 50 cm3 |
| --- | --- |

—

do vključno 50 cm3

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 20 % cene izdelka franko tovarna.

| — | nad 50 cm3 |
| --- | --- |

—

nad 50 cm3

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8712

Kolesa brez krogličnih ležajev

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen tistih iz tarifne številke 8714.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8715

Otroški vozički in njihovi deli

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

8716

Priklopniki in polpriklopniki; druga vozila, nesamovozna; njihovi deli

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 88

Zrakoplovi, vesoljska vozila in njihovi deli razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 8804

Rotošuti

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 8804

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

8805

Krovna prestrezala letal in podobne naprave; krovna prestrezala letal in podobne naprave; naprave za treniranje letenja na tleh; deli navedenih izdelkov

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 89

Ladje, čolni in plavajoče konstrukcije

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; ne smejo se uporabiti ladijski trupi iz tarifne številke 8906.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 90

Optični, fotografski, kinematografski, merilni, kontrolni, precizni, medicinski ali kirurški instrumenti in aparati; njihovi deli in pribor; razen:

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9001

Optična vlakna in snopi optičnih vlaken; kabli iz optičnih vlaken, razen tistih iz tarifne številke 8544; listi in plošče iz polarizirajočega materiala; leče (vključno kontaktne leče), prizme, zrcala in drugi optični elementi iz kakršnega koli materiala, nemontirani, razen takih optično neobdelanih steklenih elementov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9002

Leče, prizme, zrcala in drugi optični elementi, iz kakršnega koli materiala, montirani, ki so deli ali pribor instrumentov ali aparatov, razen takih optičnih neobdelanih steklenih elementov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9004

Očala, naočniki in podobni izdelki, korektivni, zaščitni ali drugi

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 9005

Daljnogledi (z enim ali dvema objektivoma), optični teleskopi in njihova stojala, razen astronomskih refrakcijskih teleskopov in njihovih podstavkov

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka,

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna; in |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna; in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 9006

Fotografski aparati (razen kinematografskih); fotografski bliskovni aparati in bliskovne žarnice, razen žarnic na razelektrenje

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka,

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9007

Kinematografske kamere in projektorji, vključno s tistimi z vdelanimi aparati za snemanje ali reprodukcijo zvoka

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka,

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9011

Optični mikroskopi, tudi tisti za mikrofotografijo, mikrokinematografijo in mikroprojekcijo

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka, |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke, razen iz tarifne številke izdelka,

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna, in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 9014

Drugi navigacijski instrumenti in aparati

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9015

Geodetski (tudi fotogrametrijski), hidrografski, oceanografski, hidrološki, meteorološki ali geofizikalni instrumenti in aparati, razen kompasov; daljinomeri

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9016

Tehtnice z občutljivostjo do vključno 5 centigramov, z utežmi ali brez njih

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9017

Instrumenti in aparati za risanje, označevanje ali matematično računanje (npr. risalni aparati, pantografi, kotomeri, risalni pribori v kompletu, logaritemska računala, računala v obliki okrogle plošče); ročni instrumenti za merjenje dolžine (npr. merilne palice in trakovi, mikrometrska merila, merila z nonijem), ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9018

Medicinski, kirurški, zobozdravniški in veterinarski instrumenti in aparati, vključno z scintigrafskimi, elektromedicinskimi aparati in aparati za preiskavo vida:

| — | Zobozdravniški stoli z vgrajenimi zobozdravniškimi napravami ali zobozdravniškimi pljuvalniki |
| --- | --- |

—

Zobozdravniški stoli z vgrajenimi zobozdravniškimi napravami ali zobozdravniškimi pljuvalniki

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke skupaj z drugimi materiali iz tarifne številke 9018

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

9019

Aparati za mehanoterapijo; aparati za masažo; aparati za psihološka testiranja; aparati za ozonoterapijo, kisikoterapijo, aerosolno terapijo, umetno dihanje in drugi terapevtski dihalni aparati

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

9020

Drugi dihalni aparati in plinske maske, razen varovalnih mask brez mehanskih delov in zamenljivih filtrov

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna.

9024

Stroji in aparati za preskušanje trdote, natezne tlačne trdnosti, elastičnosti ali drugih mehanskih lastnosti materiala (npr. kovin, lesa, tekstilnega materiala, papirja, plastične mase)

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9025

Hidrometri in podobni plavajoči instrumenti, termometri, pirometri, barometri, higrometri (vlagomeri) in psihrometri, tudi kombinacije teh instrumentov, z možnostjo registriranja ali brez nje

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9026

Instrumenti in aparati za merjenje ali kontrolo pretoka, nivoja, tlaka ali drugih spremenljivih veličin pri tekočinah ali plinih (npr. merilniki pretoka, kazalniki nivoja, manometri, merilniki količine toplote), razen instrumentov in aparatov iz tarifne številke 9014, 9015, 9028 ali 9032

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9027

Instrumenti in aparati za fizikalne ali kemične analize (npr. polarimetri, refraktometri, spektrometri, aparati za analizo plina ali dima); instrumenti in aparati za merjenje in kontrolo viskoznosti, poroznosti, raztezanja, površinske napetosti in podobno; instrumenti in aparati za merjenje ali kontroliranje toplote, zvoka ali svetlobe (vključno z ekspozimetri); mikrotomi

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9028

Merilniki porabe ali proizvodnje plinov, tekočin ali električne energije, vključno z merilniki za njihovo umerjanje:

| — | Deli in pribor |
| --- | --- |

—

Deli in pribor

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugo |
| --- | --- |

—

Drugo

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9029

Števci vrtljajev, števci proizvodnje, taksimetri, kilometrski števci, števci korakov in podobno; kazalniki hitrosti in tahometri, razen tistih, ki se uvrščajo v tarifno številko 9014 ali 9015; stroboskopi

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9030

Osciloskopi, spektralni analizatorji in drugi instrumenti in aparati za merjenje ali kontrolo električnih veličin, razen merilnikov iz tarifne številke 9028; instrumenti in aparati za merjenje ali odkrivanje alfa, beta, gama, rentgenskih, kozmičnih ali drugih ionizirajočih sevanj

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9031

Instrumenti, aparati in stroji za merjenje ali kontrolo, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu v tem poglavju; projektorji profilov

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9032

Instrumenti in aparati za avtomatsko regulacijo ali krmiljenje

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9033

Deli in pribori (ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu v tem poglavju) za stroje, naprave, instrumente ali aparate iz Poglavja 90

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 91

Ure in njihovi deli; razen:

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

9105

Druge ure

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9109

Drugi urni mehanizmi, kompletni in sestavljeni

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov brez porekla ne presega vrednosti vseh uporabljenih materialov s poreklom

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9110

Kompletni urni mehanizmi (za osebne ali druge ure), nesestavljeni ali delno sestavljeni (mehanizmi v kompletih); nekompletni urni mehanizmi (za osebne ali druge ure), sestavljeni; grobi urni mehanizmi za osebne ali druge ure

Izdelava, pri kateri:

| — | vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna in

| — | v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 9114 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna |
| --- | --- |

—

v zgoraj navedenih mejah vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 9114 ne presega 10 % cene izdelka franko tovarna

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9111

Ohišja za osebne ure in deli ohišij

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9112

Ohišja za hišne, pisarniške in podobne ure in ohišja podobne vrste za druge proizvode iz tega poglavja, deli ohišij

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

9113

Jermenčki in zapestnice za ročne ure in deli za jermenčke in zapestnice:

| — | Iz navadne kovine, vključno pozlačene ali posrebrene, ali iz kovine, prevlečene s plemenito kovino |
| --- | --- |

—

Iz navadne kovine, vključno pozlačene ali posrebrene, ali iz kovine, prevlečene s plemenito kovino

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | Drugi |
| --- | --- |

—

Drugi

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 92

Glasbila; njihovi deli in pribor

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

Poglavje 93

Orožje in strelivo; njihovi deli in pribor

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 94

Pohištvo; posteljnina, žimnice, nosilci za žimnice, blazine in podobni polnjeni izdelki; svetilke in pribor zanje, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljeni znaki z imeni in podobno; montažne zgradbe razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

ex 9401 in ex 9403

Pohištvo iz navadnih kovin, z vdelano nenapolnjeno bombažno tkanino, katere teža ne presega 300 g/m (2)

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ali

Izdelava iz bombažne tkanine, ki je že pripravljena za uporabo z materiali iz tar. št. 9401 ali 9403, pod pogojem da:

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 40 % cene izdelka franko tovarna.

| — | vrednost vseh tkanin ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna in |
| --- | --- |

—

vrednost vseh tkanin ne presega 25 % cene izdelka franko tovarna in

| — | so vsi drugi uporabljeni materiali s poreklom in se uvrščajo v vse druge tarifne številke, razen v tar. št. 9401 ali 9403 |
| --- | --- |

—

so vsi drugi uporabljeni materiali s poreklom in se uvrščajo v vse druge tarifne številke, razen v tar. št. 9401 ali 9403

9405

Svetilke in pribor zanje, vključno z reflektorji in njihovimi deli, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu; osvetljeni znaki, osvetljene plošče z imeni in podobno, s fiksiranim svetlobnim virom, in njihovi deli, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

9406

Montažne zgradbe

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex poglavje 95

Igrače, rekviziti za družabne igre in šport; njihovi deli in pribor; razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 9503

Druge igrače; zmanjšani modeli in podobni modeli za igro, tudi s pogonom; sestavljanke (puzzles) vseh vrst

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 9506

Palice za golf in deli zanje

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Za izdelavo glav za palice za golf pa se lahko uporabijo grobo obdelani kosi.

ex poglavje 96

Razni izdelki razen: razen:

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

ex 9601 in ex 9602

Izdelki iz materialov živalskega, rastlinskega ali mineralnega izvora za rezljanje;

Izdelava iz obdelanih materialov za rezljanje iz iste tarifne številke, kakor je tarifna številka izdelka

ex 9603

Metle in ščetke (razen metel iz protja ter ščetk iz materialov veveričje ali podlasičje dlake), ročno vodeni mehanični čistilci tal, brez motorja, soboslikarski vložki in valji, brisalniki za pod, okna ipd., omela

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

9605

Potovalni kompleti za osebna toaletna sredstva, šivanje ali čiščenje obutve ali obleke

Vsak sestavni del ali izdelek v garnituri mora izpolnjevati pravilo, ki bi zanj veljalo, če ne bi bil v garnituri. Izdelki brez porekla pa so lahko del garniture, če njihova skupna vrednost ne presega 15 % cene izdelka franko tovarna

9606

Gumbi, gumbi pritiskači, zaklopni gumbi, gumbi za srajce, gumbi, ki se še oblačijo (prekrijejo), in drugi deli teh izdelkov; nedokončani gumbi

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

9608

Svinčniki s kroglico; flomastri in označevalci z vrhom iz polsti ali drugega poroznega materiala; nalivna peresa in podobna peresa; peresa za kopiranje; patentni svinčniki; peresniki, držala za svinčnike in podobna držala; deli (vključno kapice in ščipalke) navedenih izdelkov, razen tistih iz tarifne številke 9609

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka; Vendar se lahko uporabljajo peresa ali konice peres iz iste tarifne številke, kot je tarifna številka izdelka.

9612

Trakovi za pisalne stroje in podobni trakovi, prepojeni s tiskarsko barvo ali drugače pripravljeni za odtiskovanje, vključno s trakovi na kolesih ali v kasetah; blazinice za žige, prepojene ali neprepojene, s škatlo ali brez nje

Izdelava:

| — | iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in |
| --- | --- |

—

iz materialov iz katere koli tarifne številke razen tarifne številke izdelka in

| — | pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna. |
| --- | --- |

—

pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov ne presega 50 % cene izdelka franko tovarna.

ex 9613

Vžigalniki piezo

Izdelava, pri kateri vrednost vseh uporabljenih materialov iz tarifne številke 9613 ne presega 30 % cene izdelka franko tovarna.

ex 9614

Tobačne pipe ali glave za pipe

Izdelava iz grobo obdelanih kosov

Poglavje 97

Umetniški izdelki, zbirke in starine

Izdelava iz materialov iz katere koli tarifne številke razen iz tarifne številke izdelka

---

(1)  Za posebne pogoje v zvezi s „specifičnimi procesi“ glej uvodni opombi 7.1 in 7.3.

(2)  Za posebne pogoje v zvezi s „specifičnimi procesi“ glej uvodno opombo 7.2.

(3)  Za izdelke, sestavljene iz materialov, ki so uvrščeni v tarifne številke 3901 do 3906 in po drugi strani v tarifne številke 3907 do 3911, se ta omejitev uporablja samo za tisto skupino materialov, ki v izdelku prevladujejo po teži.

(4)  Za posebne pogoje, ki veljajo za izdelke iz mešanice tekstilnih materialov, glej uvodno opombo 5.

(5)  Opomba 3 k Poglavju 32 določa, da gre za preparate, ki se uporabljajo za barvanje katerega koli materiala ali ki se uporabljajo kot sestavine za proizvodnjo barvil, pod pogojem, da niso uvrščeni v drugo tarifno številko v Poglavju 32.

(6)  Izraz „skupina“ pomeni kateri koli del besedila te tarifne številke med dvema podpičjema.

(7)  Naslednje folije se štejejo za visoko prosojne: folije, katerih zatemnitev (merjeno z Gardner Hazemetrom v skladu z ASTM-D 1003-16, t. i. Hazefactor) je manjša od 2 %.

(8)  Uporaba tega materiala je omejena na izdelavo tkanih tkanin, ki se uporabljajo pri strojih za izdelavo papirja.

(9)  Glej uvodno opombo 6.

(10)  Za pletene ali kvačkane izdelke, brez dodatka elastike ali gume, dobljene s šivanjem ali sestavljanjem kosov pletenih ali kvačkanih tkanin (rezanih ali pletenih direktno v oblike), glej uvodno opombo 6.

(11)  SEMI – Registrirani institut za polprevodniško opremo in materiale.

(12)  To pravilo se uporablja do 31. decembra 2005.

PRILOGA III K PROTOKOLU I

VZOREC POTRDILA O GIBANJU BLAGA EUR.1 IN ZAHTEVKA ZA POTRDILO O GIBANJU BLAGA EUR.1

Navodila za tiskanje

| 1. | Vsak obrazec meri 210 x 297 mm; dovoljeno odstopanje po dolžini je do minus 5 mm ali plus 8 mm. Uporabljati je treba bel papir, oblikovan za pisanje, brez mehanskih ostankov lesa, z najmanjšo težo 25 g/m2. Imeti mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem „guilloche“, tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi opazno že na prvi pogled. |
| --- | --- |

1.

Vsak obrazec meri 210 x 297 mm; dovoljeno odstopanje po dolžini je do minus 5 mm ali plus 8 mm. Uporabljati je treba bel papir, oblikovan za pisanje, brez mehanskih ostankov lesa, z najmanjšo težo 25 g/m2. Imeti mora ozadje s tiskanim zelenim vzorcem „guilloche“, tako da je vsako ponarejanje z mehanskimi ali kemičnimi sredstvi opazno že na prvi pogled.

| 2. | Pristojni organi pogodbenic si lahko pridržijo pravico, da sami tiskajo obrazce ali pa jih dajo tiskati pooblaščenim tiskarjem. V slednjem primeru se vsak obrazec sklicuje na tako pooblastilo. Na vsakem obrazcu morata biti navedena ime in naslov tiskarja ali oznaka, ki omogoča njegovo identifikacijo. Opremljen mora biti tudi z zaporedno številko, natisnjeno ali ne, ki omogoča njegovo identifikacijo. |
| --- | --- |

2.

Pristojni organi pogodbenic si lahko pridržijo pravico, da sami tiskajo obrazce ali pa jih dajo tiskati pooblaščenim tiskarjem. V slednjem primeru se vsak obrazec sklicuje na tako pooblastilo. Na vsakem obrazcu morata biti navedena ime in naslov tiskarja ali oznaka, ki omogoča njegovo identifikacijo. Opremljen mora biti tudi z zaporedno številko, natisnjeno ali ne, ki omogoča njegovo identifikacijo.

Image

Image

OPOMBE

| 1. | Potrdila ne smejo vsebovati izbrisov ali ponovnih vpisov. Morebitni popravki morajo biti izvedeni tako, da se napačne navedbe prečrtajo in po potrebi dodajo pravilne. Vsako tako spremembo mora parafirati oseba, ki je potrdilo izpolnila, in overiti carinski organ države ali ozemlja izdaje. |
| --- | --- |

1.

Potrdila ne smejo vsebovati izbrisov ali ponovnih vpisov. Morebitni popravki morajo biti izvedeni tako, da se napačne navedbe prečrtajo in po potrebi dodajo pravilne. Vsako tako spremembo mora parafirati oseba, ki je potrdilo izpolnila, in overiti carinski organ države ali ozemlja izdaje.

| 2. | Izdelki, navedeni v potrdilu, si morajo slediti neprekinjeno, in pred vsakim izdelkom mora biti zaporedna številka izdelka. Neposredno pod zadnjim izdelkom mora biti potegnjena vodoravna črta. Neuporabljeni prostor mora biti prečrtan tako, da je naknadno dodajanje podatkov onemogočeno. |
| --- | --- |

2.

Izdelki, navedeni v potrdilu, si morajo slediti neprekinjeno, in pred vsakim izdelkom mora biti zaporedna številka izdelka. Neposredno pod zadnjim izdelkom mora biti potegnjena vodoravna črta. Neuporabljeni prostor mora biti prečrtan tako, da je naknadno dodajanje podatkov onemogočeno.

| 3. | Blago mora biti poimenovano v skladu s poslovno prakso in dovolj natančno, da se lahko identificira. |
| --- | --- |

3.

Blago mora biti poimenovano v skladu s poslovno prakso in dovolj natančno, da se lahko identificira.

Image

Image

PRILOGA IV K PROTOKOLU I

BESEDILO IZJAVE O POREKLU

Izjava o poreklu, katere besedilo je navedeno spodaj, mora biti sestavljena v skladu z opombami. Vendar opomb ni treba ponovno navajati.

Bolgarska različica

Износителят на продуктите, обхванати от този документ (митническо разрешение No ... (1)) декларира, че освен където ясно е отбелязано друго, тези продукти са с ... преференциален произход (2).

Španska različica

El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera no ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido contrario, estos productos gozan de un origen preferencial ... (2).

Češka različica

Vývozce výrobků uvedených v tomto dokumentu (číslo povolení ... (1)) prohlašuje, že kromě zřetelně označených mají tyto výrobky preferenční původ v ... (2).

Danska različica

Eksportøren af varer, der er omfattet af nærværende dokument, (toldmyndighedernes tilladelse nr. ... (1)), erklærer, at varerne, medmindre andet tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2).

Nemška različica

Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer; Bewilligungs-Nr. ... (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, dass diese Waren, soweit nicht anderes angegeben, präferenzbegünstigte ... (2) Ursprungswaren sind.

Estonska različica

Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksportija (tolli kinnitus nr. ... (1)) deklareerib, et need tooted on ... (2) sooduspäritoluga, välja arvatud juhul kui on selgelt näidatud teisiti.

Grška različica

Ο εξαγωγέας των προϊόντων που καλύπτονται από το παρόν έγγραφο (άδεια τελωνείου υπ'αριθ. ... (1)) δηλώνει ότι, εκτός εάν δηλώνεται σαφώς άλλως, τα προϊόντα αυτά είναι προτιμησιακής καταγωγής ... (2).

Francoska različica

L'exportateur des produits couverts par le présent document (autorisation douanière no ... (1)) déclare que, sauf indication claire du contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2).

Hrvaška različica

Izvoznik proizvoda obuhvaćenih ovom ispravom (carinsko ovlaštenje br... (1)) izjavljuje da su, osim ako je drukčije izričito navedeno, ovi proizvodi... (2) preferencijalnog podrijetla.

Italijanska različica

L'esportatore delle merci contemplate nel presente documento (autorizzazione doganale n. ... (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le merci sono di origine preferenziale ... (2).

Latvijska različica

To produktu eksportētājs, kuri ietverti šajā dokumentā (muitas atļauja Nr. ... (1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir citādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir preferenciāla izcelsme ... (2).

Litovska različica

Šiame dokumente išvardytų produktų eksportuotojas (muitinės liudijimo Nr. ... (1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra ... (2) preferencinės kilmės produktai.

Madžarska različica

A jelen okmányban szereplő áruk exportőre (vámfelhatalmazási szám: ... (1)) kijelentem, hogy eltérő egyértelmű jelzés hiányában az áruk preferenciális ... (2) származásúak.

Malteška različica

L-esportatur tal-prodotti koperti b'dan id-dokument (awtorizzazzjoni tad-dwana nru. ... (1)) jiddikjara li, ħlief fejn indikat b'mod ċar li mhux hekk, dawn il-prodotti huma ta" oriġini preferenzjali ... (2).

Nizozemska različica

De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning nr. ... (1)), verklaart dat, behoudens uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze goederen van preferentiële ... oorsprong zijn (2).

Poljska različica

Eksporter produktów objętych tym dokumentem (upoważnienie władz celnych nr ... (1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyraźnie określone, produkty te mają ... (2) preferencyjne pochodzenie.

Portugalska različica

O abaixo-assinado, exportador dos produtos abrangidos pelo presente documento (autorização aduaneira no
   (1)), declara que, salvo indicação expressa em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2).

Romunska različica

Exportatorul produselor ce fac obiectul acestui document (autorizația vamală nr. ... (1)) declară că, exceptând cazul în care în mod expres este indicat altfel, aceste produse sunt de origine preferențială ... (2).

Slovenska različica

Izvoznik blaga, zajetega s tem dokumentom (pooblastilo carinskih organov št ... (1)) izjavlja, da, razen če ni drugače jasno navedeno, ima to blago preferencialno ... (2) poreklo.

Slovaška različica

Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente (číslo povolenia ... (1)) vyhlasuje, že okrem zreteľne označených, majú tieto výrobky preferenčný pôvod v ... (2).

Finska različica

Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (tullin lupa n:o ... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat, ellei toisin ole selvästi merkitty, etuuskohteluun oikeutettuja ... alkuperätuotteita (2).

Švedska različica

Exportören av de varor som omfattas av detta dokument (tullmyndighetens tillstånd nr. ... (1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, har förmånsberättigande ... ursprung (2).

Angleška različica

The exporter of the products covered by this document (customs authorization No ... (1)) declares that, except where otherwise clearly indicated, these products are of ... (2) preferential origin.

Gruzijska različica

„ამ საბუთით (საბაჟოს მიერ გაცემული უფლებამოსილების N... (1)) წარმოდგენილი საქონლის ექსპორტიორი აცხადებს, რომ ეს საქონელი არის ... (2) შეღავათიანი წარმოშობის თუ სხვა რამ არ არის პირდაპირ მითითებული“

... (3)

(Kraj in datum)

... (4)

(Podpis izvoznika; poleg tega mora biti čitljivo navedeno ime osebe, ki podpiše izjavo)

---

(1)  Kadar izjavo o poreklu sestavi pooblaščeni izvoznik, mora biti na tem mestu vpisana številka dovoljenja pooblaščenega izvoznika Kadar izjave o poreklu ne sestavi pooblaščeni izvoznik, se besede v oklepajih izpustijo ali pa se pusti prazen prostor.

(2)  Navedba porekla izdelkov. Kadar se izjava o poreklu delno ali v celoti nanaša na izdelke s poreklom iz Ceute in Melille, jih mora izvoznik jasno označiti z oznako „CM“ v dokumentu, na katerem se daje izjava.

(3)  Te navedbe se lahko izpustijo, če so informacije že v samem dokumentu.

(4)  Kadar se ne zahteva podpis izvoznika, tudi ni potrebna navedba imena podpisnika.

Skupna izjava o Kneževini Andori

| 1. | Gruzija sprejema izdelke s poreklom iz Kneževine Andora iz poglavij 25 do 97 harmoniziranega sistema kot izdelke s poreklom iz Evropske unije v smislu tega sporazuma. |
| --- | --- |

1.

Gruzija sprejema izdelke s poreklom iz Kneževine Andora iz poglavij 25 do 97 harmoniziranega sistema kot izdelke s poreklom iz Evropske unije v smislu tega sporazuma.

| 2. | Protokol I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se smiselno uporablja za opredelitev statusa porekla izdelkov iz odstavka 1. |
| --- | --- |

2.

Protokol I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se smiselno uporablja za opredelitev statusa porekla izdelkov iz odstavka 1.

Skupna izjava o republiki San Marino

| 1. | Gruzija sprejema izdelke s poreklom iz Republike San Marino kot izdelke s poreklom iz Evropske unije v smislu tega sporazuma. |
| --- | --- |

1.

Gruzija sprejema izdelke s poreklom iz Republike San Marino kot izdelke s poreklom iz Evropske unije v smislu tega sporazuma.

| 2. | Protokol I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se smiselno uporablja za opredelitev statusa porekla izdelkov iz odstavka 1. |
| --- | --- |

2.

Protokol I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se smiselno uporablja za opredelitev statusa porekla izdelkov iz odstavka 1.

Skupna izjava o poreklu iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja

| 1. | Pogodbenici se strinjata, da bosta na zahtevo ene od njiju pregledali pravila o poreklu iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter preučili potrebne spremembe. Pri takem preučevanju pogodbenici upoštevata razvoj tehnologij, proizvodne postopke, nihanje cen in vse druge dejavnike, ki bi lahko upravičevali spremembe pravil. |
| --- | --- |

1.

Pogodbenici se strinjata, da bosta na zahtevo ene od njiju pregledali pravila o poreklu iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter preučili potrebne spremembe. Pri takem preučevanju pogodbenici upoštevata razvoj tehnologij, proizvodne postopke, nihanje cen in vse druge dejavnike, ki bi lahko upravičevali spremembe pravil.

| 2. | Priloga II k Protokolu I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se bo prilagajala v skladu z rednimi spremembami harmoniziranega sistema |
| --- | --- |

2.

Priloga II k Protokolu I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja se bo prilagajala v skladu z rednimi spremembami harmoniziranega sistema

---

PROTOKOL II

o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah

Člen 1

Opredelitev pojmov

V tem protokolu:

| (a) | „carinska zakonodaja“ pomeni pravne ali druge predpise, ki se uporabljajo na ozemljih pogodbenic in urejajo uvoz, izvoz, tranzit blaga ter kakršen koli režim ali postopek carinjenja blaga, vključno z ukrepi prepovedi, omejevanja in nadzora; |
| --- | --- |

(a)

„carinska zakonodaja“ pomeni pravne ali druge predpise, ki se uporabljajo na ozemljih pogodbenic in urejajo uvoz, izvoz, tranzit blaga ter kakršen koli režim ali postopek carinjenja blaga, vključno z ukrepi prepovedi, omejevanja in nadzora;

| (b) | „organ prosilec“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga je v ta namen imenovala pogodbenica in ki prosi za pomoč na podlagi tega protokola; |
| --- | --- |

(b)

„organ prosilec“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga je v ta namen imenovala pogodbenica in ki prosi za pomoč na podlagi tega protokola;

| (c) | „zaprošeni organ“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga je v ta namen imenovala pogodbenica in prejme prošnjo za pomoč na podlagi tega protokola; |
| --- | --- |

(c)

„zaprošeni organ“ pomeni pristojni upravni organ, ki ga je v ta namen imenovala pogodbenica in prejme prošnjo za pomoč na podlagi tega protokola;

| (d) | „osebni podatki“ pomeni vse informacije, ki se nanašajo na določenega ali določljivega posameznika; |
| --- | --- |

(d)

„osebni podatki“ pomeni vse informacije, ki se nanašajo na določenega ali določljivega posameznika;

| (e) | „kršitev carinske zakonodaje“ pomeni vsako kršitev ali poskus kršitve carinske zakonodaje. |
| --- | --- |

(e)

„kršitev carinske zakonodaje“ pomeni vsako kršitev ali poskus kršitve carinske zakonodaje.

Člen 2

Področje uporabe

1.   Pogodbenici si v okviru svojih pristojnosti medsebojno pomagata na način in pod pogoji, določenimi v tem protokolu, da zagotovita pravilno uporabo svoje carinske zakonodaje, zlasti s preprečevanjem in preiskavo kršitev carinske zakonodaje, ter z bojem proti takšnim kršitvam.

2.   Pomoč v carinskih zadevah, določena v tem protokolu, velja za kateri koli upravni organ pogodbenic, ki je pristojen za uporabo tega protokola. Ne posega v predpise, ki urejajo vzajemno pomoč v kazenskih zadevah. Prav tako ne zajema izmenjave informacij, dobljenih s pooblastili, ki se izvajajo na zahtevo sodnih organov, razen če navedeni organ to odobri.

3.   Ta protokol ne zajema pomoči pri pobiranju dajatev, davkov ali denarnih kazni.

Člen 3

Pomoč, ki se zagotovi na prošnjo

1.   Na prošnjo organa prosilca zaprošeni organ priskrbi vse ustrezne informacije, na podlagi katerih se lahko zagotovi pravilna uporaba carinske zakonodaje, vključno z informacijami o ugotovljenih ali načrtovanih dejavnostih, s katerimi se krši ali bi se lahko kršila carinska zakonodaja.

2.   Zaprošeni organ na prošnjo organa prosilca le-tega obvesti:

| (a) | ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene od pogodbenic, pravilno uvoženo na ozemlje druge pogodbenice, po potrebi z navedbo carinskega postopka, uporabljenega za to blago; |
| --- | --- |

(a)

ali je bilo blago, izvoženo z ozemlja ene od pogodbenic, pravilno uvoženo na ozemlje druge pogodbenice, po potrebi z navedbo carinskega postopka, uporabljenega za to blago;

| (b) | ali je bilo blago, uvoženo na ozemlje ene od pogodbenic, pravilno izvoženo z ozemlja druge pogodbenice, po potrebi z navedbo carinskega postopka, uporabljenega za to blago. |
| --- | --- |

(b)

ali je bilo blago, uvoženo na ozemlje ene od pogodbenic, pravilno izvoženo z ozemlja druge pogodbenice, po potrebi z navedbo carinskega postopka, uporabljenega za to blago.

3.   Na zahtevo organa prosilca zaprošeni organ v skladu s svojimi pravnimi in drugimi predpisi sprejme vse potrebne ukrepe za zagotovitev posebnega nadzora:

| (a) | fizičnih ali pravnih osebah, za katere obstaja utemeljen sum, da opravljajo ali so opravljale dejavnosti, s katerimi se krši carinska zakonodaja; |
| --- | --- |

(a)

fizičnih ali pravnih osebah, za katere obstaja utemeljen sum, da opravljajo ali so opravljale dejavnosti, s katerimi se krši carinska zakonodaja;

| (b) | krajev, kjer se zbirajo zaloge blaga ali se lahko zbirajo tako, da obstaja utemeljen sum, da je to blago namenjeno za uporabo v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja; |
| --- | --- |

(b)

krajev, kjer se zbirajo zaloge blaga ali se lahko zbirajo tako, da obstaja utemeljen sum, da je to blago namenjeno za uporabo v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja;

| (c) | blaga, ki se ali se lahko prevaža tako, da obstaja utemeljen sum, da je namenjeno za uporabo v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja; |
| --- | --- |

(c)

blaga, ki se ali se lahko prevaža tako, da obstaja utemeljen sum, da je namenjeno za uporabo v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja;

| (d) | prevoznih sredstev, ki se ali se lahko uporabljajo tako, da obstaja utemeljen sum, da so namenjena za uporabo v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja. |
| --- | --- |

(d)

prevoznih sredstev, ki se ali se lahko uporabljajo tako, da obstaja utemeljen sum, da so namenjena za uporabo v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja.

Člen 4

Pomoč, ki se zagotovi brez prošnje

Pogodbenici si na lastno pobudo vzajemno in v skladu s svojimi pravnimi in drugimi predpisi pomagata, če menita, da je to potrebno za pravilno uporabo carinske zakonodaje, še posebej z zagotavljanjem informacij o:

| (a) | dejavnostih, s katerimi se krši ali bi se lahko kršila carinska zakonodaja in ki bi lahko zanimale drugo pogodbenico; |
| --- | --- |

(a)

dejavnostih, s katerimi se krši ali bi se lahko kršila carinska zakonodaja in ki bi lahko zanimale drugo pogodbenico;

| (b) | novih sredstvih ali metodah, ki se uporabljajo pri kršitvah carinske zakonodaje; |
| --- | --- |

(b)

novih sredstvih ali metodah, ki se uporabljajo pri kršitvah carinske zakonodaje;

| (c) | blagu, pri katerem običajno prihaja do kršitev carinske zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

blagu, pri katerem običajno prihaja do kršitev carinske zakonodaje;

| (d) | fizičnih ali pravnih osebah, za katere obstaja utemeljen sum, da opravljajo ali so opravljale dejavnosti, s katerimi se krši carinska zakonodaja; |
| --- | --- |

(d)

fizičnih ali pravnih osebah, za katere obstaja utemeljen sum, da opravljajo ali so opravljale dejavnosti, s katerimi se krši carinska zakonodaja;

| (e) | prevoznih sredstvih, za katera obstaja utemeljen sum, da so bila, so ali bi se lahko uporabljala v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja. |
| --- | --- |

(e)

prevoznih sredstvih, za katera obstaja utemeljen sum, da so bila, so ali bi se lahko uporabljala v dejavnostih, s katerimi se krši carinska zakonodaja.

Člen 5

Predložitev in obveščanje

1.   Na zahtevo organa prosilca zaprošeni organ v skladu s pravnimi in drugimi predpisi, ki se uporabljajo zanj, sprejme vse ustrezne ukrepe, da predloži vse dokumente oziroma o vseh sklepih, ki jih izda organ prosilec in spadajo v področje uporabe tega protokola, obvesti naslovnika, ki prebiva ali je ustanovljen na ozemlju zaprošenega organa.

2.   Zahtevki za predložitev dokumentov ali obvestila o odločitvah se predložijo v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki je za navedeni organ sprejemljiv.

Člen 6

Oblika in vsebina prošenj za pomoč

1.   Prošnje v skladu s tem protokolom se oddajo pisno. Priložijo se jim dokumenti, potrebni za njihovo obravnavo. V nujnih primerih se lahko sprejmejo ustne prošnje, vendar jih je treba takoj potrditi pisno.

2.   Prošnje v skladu z odstavkom 1 morajo vsebovati naslednje informacije:

| (a) | ime organa prosilca; |
| --- | --- |

(a)

ime organa prosilca;

| (b) | zaprošeni ukrep; |
| --- | --- |

(b)

zaprošeni ukrep;

| (c) | predmet prošnje in razlog zanjo; |
| --- | --- |

(c)

predmet prošnje in razlog zanjo;

| (d) | zakonske in druge določbe ter druge zadevne pravne elemente; |
| --- | --- |

(d)

zakonske in druge določbe ter druge zadevne pravne elemente;

| (e) | čim natančnejše in celovitejše navedbe glede fizičnih ali pravnih osebah v postopku preiskave; in |
| --- | --- |

(e)

čim natančnejše in celovitejše navedbe glede fizičnih ali pravnih osebah v postopku preiskave; in

| (f) | povzetek vseh pomembnih dejstev in že opravljenih poizvedb. |
| --- | --- |

(f)

povzetek vseh pomembnih dejstev in že opravljenih poizvedb.

3.   Prošnje se predložijo v uradnem jeziku zaprošenega organa ali v jeziku, ki je za navedeni organ sprejemljiv. Ta zahteva ne velja za dokumente, ki spremljajo prošnjo iz odstavka 1.

4.   Če prošnja ne izpolnjuje navedenih uradnih zahtev iz tega člena, se lahko zahteva popravek ali dopolnitev prošnje; vendar pa se lahko medtem odredijo previdnostni ukrepi.

Člen 7

Obravnava prošenj

1.   Da bi ugodil prošnji za pomoč, mora zaprošeni organ v okviru svoje pristojnosti in razpoložljivih virov ravnati, kakor bi deloval zase ali na zahtevo drugih organov iste pogodbenice, ter sporočiti podatke, ki jih že ima, izpeljati ustrezne poizvedbe ali poskrbeti, da se te izpeljejo. Ta določba se uporablja tudi za vse druge organe, na katere je zaprošeni organ naslovil prošnjo v primeru, da ta ne more sam ukrepati.

2.   Prošnje za pomoč se obravnavajo v skladu z zadevnimi pravnimi in drugimi predpisi zaprošene pogodbenice.

3.   Ustrezno pooblaščeni uradniki pogodbenice lahko s soglasjem druge pogodbenice in pod pogoji, ki jih določi slednja, v uradih zaprošenega organa ali drugega zadevnega organa iz odstavka 1 dobijo informacije, ki jih organ prosilec potrebuje za namene tega protokola in ki se nanašajo na dejavnosti, ki so ali bi lahko bile dejavnosti, s katerimi se krši carinska zakonodaja.

4.   Ustrezno pooblaščeni uradniki pogodbenice so lahko sporazumno z drugo pogodbenico ter v okviru pogojev, ki jih ta določi, navzoči pri poizvedbah, ki se opravljajo na območju slednje pogodbenice.

Člen 8

Predložitev informacij

1.   Zaprošeni organ pisno sporoči izide poizvedb organu prosilcu ter mu pošlje ustrezne dokumente, overjene kopije dokumentov in drugo.

2.   Te informacije so lahko v elektronski obliki.

3.   Izvirniki dokumentov se pošljejo le na zahtevo, kadar overjene kopije ne bi zadostovale. Ti izvirniki se vrnejo čim prej.

Člen 9

Izjeme pri obveznosti zagotavljanja pomoči

1.   Pogodbenica lahko pomoč zavrne ali jo pogojuje z izpolnjevanjem nekaterih pogojev ali zahtev, če meni, da bi pomoč po tem protokolu:

| (a) | lahko posegala v suverenost Gruzije ali države članice, ki je bila zaprošena za pomoč po tem protokolu; |
| --- | --- |

(a)

lahko posegala v suverenost Gruzije ali države članice, ki je bila zaprošena za pomoč po tem protokolu;

| (b) | lahko posegala v javni red, varnost ali druge bistvene interese, zlasti v primerih iz člena 10(2) tega protokola; ali |
| --- | --- |

(b)

lahko posegala v javni red, varnost ali druge bistvene interese, zlasti v primerih iz člena 10(2) tega protokola; ali

| (c) | pomenila kršitev industrijske, poslovne ali poklicne tajnosti. |
| --- | --- |

(c)

pomenila kršitev industrijske, poslovne ali poklicne tajnosti.

2.   Zaprošeni organ lahko zagotavljanje pomoči odloži z utemeljitvijo, da bi to posegalo v tekočo preiskavo, sodni pregon ali sodni postopek. V tem primeru se zaprošeni organ posvetuje z organom prosilcem, da ugotovita, ali je mogoče pomoč zagotoviti pod pogoji, ki jih določi zaprošeni organ.

3.   Kadar organ prosilec prosi za pomoč, ki je sam ne bi mogel zagotoviti, če bi bil zanjo zaprošen, na to opozori v svoji prošnji. Zaprošeni organ se potem odloči, kako se bo odzval na takšno prošnjo.

4.   V primerih iz odstavkov 1 in 2 je treba organu prosilcu nemudoma sporočiti odločitev zaprošenega organa in razloge zanjo.

Člen 10

Izmenjava informacij in zaupnost

1.   Vsaka informacija, sporočena v kakršni koli obliki v skladu s tem protokolom, je zaupna ali interna glede na pravila, ki jih uporabljata pogodbenici. Zanjo velja obveznost varovanja uradne skrivnosti, zavaruje se kot podobne informacije v skladu z ustreznimi zakoni pogodbenice, ki jo je prejela, in v skladu z ustreznimi določbami, ki se uporabljajo za institucije Unije.

2.   Osebni podatki se lahko izmenjujejo le, če se pogodbenica prejemnica zaveže, da bo za te podatke zagotovila varstvo, ki se v pogodbenici, ki je te podatke predložila, šteje za zadovoljivo.

3.   Uporaba informacij, pridobljenih na podlagi tega protokola, v sodnih ali upravnih postopkih, sproženih v zvezi s kršitvami carinske zakonodaje, se šteje za uporabo za namene tega protokola. Zato lahko pogodbenici v svojih dokaznih spisih, poročilih in pričanjih ter v postopkih in tožbah pred sodišči kot dokaze uporabljata informacije in dokumente, ki sta jih pridobili v skladu z določbami tega protokola. O takšni uporabi obvestita pristojne organe, ki so poslali navedene informacije ali omogočili dostop do navedenih dokumentov.

4.   Informacije, pridobljene na podlagi tega protokola, se smejo uporabljati le za namene, določene v tem protokolu. Kadar želi ena od pogodbenic take informacije uporabiti za druge namene, mora pridobiti vnaprejšnje pisno soglasje zaprošenega organa, ki je informacije predložil. Za tako uporabo veljajo omejitve, ki jih določi zaprošeni organ.

Člen 11

Izvedenci in priče

Uradnik zaprošenega organa se lahko pooblasti, da v okviru podeljenega pooblastila nastopi kot izvedenec ali priča v sodnih ali upravnih postopkih v zvezi z zadevami, ki jih zajema ta protokol, ter za potrebe teh postopkov lahko predloži predmete, dokumente ali njihove overjene kopije. V prošnji za navzočnost uradnika, ki jo izda organ prosilec, se podrobno navede pred katerimi sodnimi ali pravnimi organi bo moral nastopiti uradnik, v katerih zadevah in v kakšni vlogi (naziv ali kvalifikacije).

Člen 12

Stroški pomoči

Pogodbenici se odpovesta vsem medsebojnim zahtevkom za povračilo stroškov, nastalih v skladu s tem protokolom, razen stroškom za izvedence in priče ter tolmače in prevajalce, ki niso javni uslužbenci.

Člen 13

Izvajanje

1.   Za izvajanje tega protokola so pristojni osrednji carinski organi Gruzije na eni strani ter pristojne službe Evropske komisije in po potrebi carinski organi držav članic na drugi strani. Ti odločajo o vseh praktičnih ukrepih in dogovorih, potrebnih za njegovo uporabo, ob upoštevanju predpisov, ki veljajo zlasti na področju varstva podatkov.

2.   Pogodbenici se med seboj posvetujeta in obveščata o podrobnih predpisih za izvajanje, sprejetih v skladu z določbami tega protokola.

Člen 14

Drugi sporazumi

1.   Ob upoštevanju pristojnosti Unije oziroma držav članic določbe tega protokola:

| (a) | ne vplivajo na obveznosti pogodbenic po drugih mednarodnih sporazumih ali konvencijah; |
| --- | --- |

(a)

ne vplivajo na obveznosti pogodbenic po drugih mednarodnih sporazumih ali konvencijah;

| (b) | dopolnjujejo sporazume o vzajemni pomoči, ki so bili ali bodo morda sklenjeni med posameznimi državami članicami in Gruzijo; in |
| --- | --- |

(b)

dopolnjujejo sporazume o vzajemni pomoči, ki so bili ali bodo morda sklenjeni med posameznimi državami članicami in Gruzijo; in

| (c) | ne vplivajo na določbe Unije, ki urejajo izmenjavo informacij, pridobljenih v skladu s tem protokolom, ki bi lahko bile v interesu Evropske unije, med pristojnimi službami Evropske komisije in carinskimi organi držav članic. |
| --- | --- |

(c)

ne vplivajo na določbe Unije, ki urejajo izmenjavo informacij, pridobljenih v skladu s tem protokolom, ki bi lahko bile v interesu Evropske unije, med pristojnimi službami Evropske komisije in carinskimi organi držav članic.

2.   Ne glede na določbe odstavka 1 imajo določbe tega protokola prednost pred določbami dvostranskih sporazumov o vzajemni pomoči, ki so bili ali bodo morda sklenjeni med posameznimi državami članicami in Gruzijo, če določbe takšnega dvostranskega sporazuma niso v skladu z določbami tega protokola.

Člen 15

Posvetovanja

V zvezi z vprašanji, ki se nanašajo na uporabo tega protokola, se pogodbenici posvetujeta, da bi zadevo rešili v okviru Pododbora za carinsko sodelovanje, ustanovljenega na podlagi člena 74 tega sporazuma.

---

PROTOKOL III

k Okvirnemu sporazumu med Evropsko unijo in Gruzijo o splošnih načelih za sodelovanje Gruzije v programih Unije

Člen 1

Gruziji je dovoljeno sodelovanje v vseh sedanjih in prihodnjih programih Unije, odprtih za sodelovanje Gruzije v skladu z ustreznimi določbami, s katerimi so bili ti programi sprejeti.

Člen 2

Gruzija finančno prispeva k splošnemu proračunu EU skladno s posebnimi programi, v katerih sodeluje.

Člen 3

Predstavniki Gruzije lahko sodelujejo kot opazovalci pri točkah, ki zadevajo Gruzijo, v upravnih odborih, odgovornih za spremljanje programov, h katerim ta država finančno prispeva.

Člen 4

Za projekte in pobude, ki jih predložijo predstavniki Gruzije, v največji možni meri veljajo enaki pogoji, pravila in postopki v zvezi z ustreznimi programi, kot se uporabljajo za države članice.

Člen 5

Posebne pogoje za sodelovanje Gruzije v vsakem programu posebej, zlasti glede finančnega prispevka in poročanja ter postopkov vrednotenja, je treba določiti v sporazumu med Evropsko komisijo in pristojnimi organi Gruzije na podlagi meril, določenih v zadevnih programih.

Če Gruzija zaprosi za zunanjo pomoč Unije za sodelovanje v danem programu Unije v skladu s členom 3 Uredbe (ES) št. 1638/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 2006 o splošnih določbah o ustanovitvi Evropskega instrumenta sosedstva in partnerstva ali v skladu s kakšnim podobnim pravnim aktom Unije o zunanji pomoči Unije Gruziji, ki bi lahko bila sprejeta v prihodnosti, se pogoji o uporabi zunanje pomoči Unije s strani Gruzije določijo v sporazumu o financiranju, zlasti v skladu s členom 20 Uredbe (ES) št. 1638/2006.

Člen 6

Vsak sporazum, sklenjen v skladu s členom 5 tega Protokola, določa v skladu z Uredbo (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002, da se bodo finančni nadzor, revizije ali druga preverjanja, vključno z upravnimi preiskavami, izvajali pod vodstvom Evropske komisije, Računskega sodišča in Evropskega urada za boj proti-goljufijam.

Oblikujejo se podrobne določbe o finančnem nadzoru in reviziji, upravnih ukrepih, kaznih ter izterjavah, ki bodo Evropski komisiji, Računskemu sodišču in Evropskemu uradu za boj proti-goljufijam dale pooblastila, enaka tistim, ki jih imajo v zvezi z upravičenci ali izvajalci s sedežem v Uniji.

Člen 7

Ta protokol se uporablja v času veljavnosti tega sporazuma.

Vsaka pogodbenica lahko ta protokol odpove s pisnim obvestilom drugi pogodbenici.

Prenehanje veljavnosti Protokola po odpovedi katere koli pogodbenice ne vpliva na preglede in kontrole, ki se po potrebi izvedejo v skladu z določbami iz členov 5 oziroma 6.

Člen 8

Najpozneje po treh letih od dneva začetka veljavnosti tega protokola, nato pa vsaka tri leta, lahko obe pogodbenici pregledata izvajanje tega protokola na podlagi dejanskega sodelovanja Gruzije v programih Unije.

---

PROTOKOL IV

Opredelitev pojmov

V tem sporazumu:

| 1. | „nepravilnost“ pomeni kakršno koli kršitev določbe prava EU, tega sporazuma ali prihodnjih sporazumov in pogodb, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko ogrožal splošni proračun EU ali proračune, s katerimi ta upravlja, bodisi z zmanjšanjem ali izgubo prihodkov iz naslova lastnih sredstev, zbranih neposredno v imenu EU, ali z neupravičeno postavko odhodkov; |
| --- | --- |

1.

„nepravilnost“ pomeni kakršno koli kršitev določbe prava EU, tega sporazuma ali prihodnjih sporazumov in pogodb, ki je posledica dejanja ali opustitve s strani gospodarskega subjekta, ki je ali bi lahko ogrožal splošni proračun EU ali proračune, s katerimi ta upravlja, bodisi z zmanjšanjem ali izgubo prihodkov iz naslova lastnih sredstev, zbranih neposredno v imenu EU, ali z neupravičeno postavko odhodkov;

| 2. | „goljufija“ pomeni:






  (a) | glede odhodkov vsako namerno dejanje ali opustitev dejanja v zvezi z:






  — | uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali listin, ki ima za posledico nezakonito prisvojitev ali nezakonito zadržanje sredstev iz splošnega proračuna EU ali proračunov, ki jih upravlja EU ali so upravljani v imenu EU; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

„goljufija“ pomeni:

(a)

glede odhodkov vsako namerno dejanje ali opustitev dejanja v zvezi z:

—

uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali listin, ki ima za posledico nezakonito prisvojitev ali nezakonito zadržanje sredstev iz splošnega proračuna EU ali proračunov, ki jih upravlja EU ali so upravljani v imenu EU;

| — | nerazkritje podatkov, ki pomeni kršitev določenih obveznosti, z enako posledico, kot je opisana v prvi alinei te točke; |
| --- | --- |

—

nerazkritje podatkov, ki pomeni kršitev določenih obveznosti, z enako posledico, kot je opisana v prvi alinei te točke;

| — | uporabo sredstev iz prve alinee te točke za druge namene kot za tiste, za katere so bila prvotno dodeljena; |
| --- | --- |

—

uporabo sredstev iz prve alinee te točke za druge namene kot za tiste, za katere so bila prvotno dodeljena;

| (b) | glede prihodkov, vsako namerno dejanje ali opustitev v zvezi z:






  — | uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali listin, ki ima za posledico nezakonito zmanjšanje sredstev iz splošnega proračuna EU ali proračunov, ki jih upravlja EU ali so upravljani v imenu EU; |
| --- | --- | --- |

(b)

glede prihodkov, vsako namerno dejanje ali opustitev v zvezi z:

—

uporabo ali predložitvijo lažnih, nepravilnih ali nepopolnih izjav ali listin, ki ima za posledico nezakonito zmanjšanje sredstev iz splošnega proračuna EU ali proračunov, ki jih upravlja EU ali so upravljani v imenu EU;

| — | nerazkritje podatkov, ki pomeni kršitev določenih obveznosti, z enako posledico, kot je opisana v prvi alinei te točke; |
| --- | --- |

—

nerazkritje podatkov, ki pomeni kršitev določenih obveznosti, z enako posledico, kot je opisana v prvi alinei te točke;

| — | uporabo zakonito pridobljenih sredstev za druge namene z enako posledico, kot je opisana v prvi alinei te točke; |
| --- | --- |

—

uporabo zakonito pridobljenih sredstev za druge namene z enako posledico, kot je opisana v prvi alinei te točke;

| 3. | „aktivna korupcija“ pomeni namerno ukrepanje kogar koli, ki v svojo korist ali v korist tretje osebe neposredno ali prek posrednika obljubi ali nudi kakršno koli korist uradniku, da ta ravna ali ne ravna v skladu s svojo delovno obveznostjo ali da izvaja svoje naloge v nasprotju s svojimi uradnimi dolžnostmi na način, ki škoduje ali bi lahko škodoval finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

3.

„aktivna korupcija“ pomeni namerno ukrepanje kogar koli, ki v svojo korist ali v korist tretje osebe neposredno ali prek posrednika obljubi ali nudi kakršno koli korist uradniku, da ta ravna ali ne ravna v skladu s svojo delovno obveznostjo ali da izvaja svoje naloge v nasprotju s svojimi uradnimi dolžnostmi na način, ki škoduje ali bi lahko škodoval finančnim interesom EU;

| 4. | „pasivna korupcija“ pomeni namerno ukrepanje uradnika, ki v svojo korist ali v korist tretje osebe neposredno ali prek posrednika zahteva kakršno koli korist, je te deležen ali sprejme obljubo takšne koristi, in sicer z namenom ravnanja ali opustitve ravnanja v skladu s svojo delovno obveznostjo ali izvajanja svojih nalog v nasprotju s svojimi uradnimi dolžnostmi na način, ki škoduje ali bi lahko škodoval finančnim interesom EU; |
| --- | --- |

4.

„pasivna korupcija“ pomeni namerno ukrepanje uradnika, ki v svojo korist ali v korist tretje osebe neposredno ali prek posrednika zahteva kakršno koli korist, je te deležen ali sprejme obljubo takšne koristi, in sicer z namenom ravnanja ali opustitve ravnanja v skladu s svojo delovno obveznostjo ali izvajanja svojih nalog v nasprotju s svojimi uradnimi dolžnostmi na način, ki škoduje ali bi lahko škodoval finančnim interesom EU;

| 5. | „navzkrižje interesov“ pomeni kakršne koli okoliščine, v katerih bi bilo mogoče podvomiti, da osebje ne deluje nepristransko in objektivno, in sicer zaradi družinskih in čustvenih povezav (npr. prijateljstva, naklonjenosti), političnih ali nacionalnih povezav, gospodarskih interesov ali kakršnih koli drugih skupnih interesov s ponudnikom, prosilcem ali upravičencem, ali okoliščine, v katerih bi lahko v nepristranskost ali objektivnost osebja utemeljeno podvomila zunanja tretja oseba; |
| --- | --- |

5.

„navzkrižje interesov“ pomeni kakršne koli okoliščine, v katerih bi bilo mogoče podvomiti, da osebje ne deluje nepristransko in objektivno, in sicer zaradi družinskih in čustvenih povezav (npr. prijateljstva, naklonjenosti), političnih ali nacionalnih povezav, gospodarskih interesov ali kakršnih koli drugih skupnih interesov s ponudnikom, prosilcem ali upravičencem, ali okoliščine, v katerih bi lahko v nepristranskost ali objektivnost osebja utemeljeno podvomila zunanja tretja oseba;

| 6. | „neupravičeno izplačan“ pomeni plačan s kršitvijo pravil, ki urejajo sredstva EU; |
| --- | --- |

6.

„neupravičeno izplačan“ pomeni plačan s kršitvijo pravil, ki urejajo sredstva EU;

| 7. | „Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)“ pomeni službo Evropske komisije, ki je specializirana za boj proti goljufijam. Urad OLAF deluje neodvisno in je odgovoren za izvajanje upravnih preiskav, ki so namenjene boju proti goljufijam, korupciji in vsaki drugi nezakoniti dejavnosti, ki škoduje finančnim interesom EU, kot je določeno v Sklepu Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), Uredbi (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam, ter Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi. |
| --- | --- |

7.

„Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF)“ pomeni službo Evropske komisije, ki je specializirana za boj proti goljufijam. Urad OLAF deluje neodvisno in je odgovoren za izvajanje upravnih preiskav, ki so namenjene boju proti goljufijam, korupciji in vsaki drugi nezakoniti dejavnosti, ki škoduje finančnim interesom EU, kot je določeno v Sklepu Komisije 1999/352/ES, ESPJ, Euratom z dne 28. aprila 1999 o ustanovitvi Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), Uredbi (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. maja 1999 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam, ter Uredbi Sveta (Euratom, ES) št. 2185/96 z dne 11. novembra 1996 o pregledih in inšpekcijah na kraju samem, ki jih opravlja Komisija za zaščito finančnih interesov Evropskih skupnosti pred goljufijami in drugimi nepravilnostmi.

---

| 30.8.2014 | SL | Uradni list Evropske unije | L 261/744 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2014

SL

Uradni list Evropske unije

L 261/744

---

SKLEP SVETA

z dne 16. junija 2014

o odobritvi sklenitve Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, s strani Evropske komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo

(2014/495/Euratom)

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, zlasti drugega odstavka člena 101 Pogodbe,

ob upoštevanju priporočila Evropske komisije,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Svet je 10. maja 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Gruzijo za sklenitev novega sporazuma med Unijo in Gruzijo, ki bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (1). |
| --- | --- |

(1)

Svet je 10. maja 2010 pooblastil Komisijo, da začne pogajanja z Gruzijo za sklenitev novega sporazuma med Unijo in Gruzijo, ki bo nadomestil Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (1).

| (2) | Ob upoštevanju tesnih zgodovinskih vezi in čedalje močnejših povezav med pogodbenicama ter ob upoštevanju njune želje, da medsebojne odnose okrepita in razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o Pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) s parafiranjem Sporazuma 29. novembra 2013 uspešno zaključena. |
| --- | --- |

(2)

Ob upoštevanju tesnih zgodovinskih vezi in čedalje močnejših povezav med pogodbenicama ter ob upoštevanju njune želje, da medsebojne odnose okrepita in razširita na ambiciozen in inovativen način, so bila pogajanja o Pridružitvenem sporazumu med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) s parafiranjem Sporazuma 29. novembra 2013 uspešno zaključena.

| (3) | Komisija je Svetu 10. marca 2014 predlagala, da bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije in ga delno začasno uporabljati v skladu s členom 431 Sporazuma do njegove poznejše sklenitve. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je Svetu 10. marca 2014 predlagala, da bi bilo treba Sporazum podpisati v imenu Unije in ga delno začasno uporabljati v skladu s členom 431 Sporazuma do njegove poznejše sklenitve.

| (4) | Sporazum zajema tudi zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer tiste, ki so navedene v točki (k) člena 298 Sporazuma. |
| --- | --- |

(4)

Sporazum zajema tudi zadeve, ki so v pristojnosti Evropske skupnosti za atomsko energijo, in sicer tiste, ki so navedene v točki (k) člena 298 Sporazuma.

| (5) | Sporazum bi bilo zato treba skleniti v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe Euratom. |
| --- | --- |

(5)

Sporazum bi bilo zato treba skleniti v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo glede zadev, ki sodijo v okvir Pogodbe Euratom.

| (6) | Podpis in sklenitev Sporazuma sta predmet ločenega postopka glede zadev, ki sodijo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(6)

Podpis in sklenitev Sporazuma sta predmet ločenega postopka glede zadev, ki sodijo na področje uporabe Pogodbe o Evropski uniji in Pogodbe o delovanju Evropske unije.

| (7) | V skladu s členom 102 Pogodbe Euratom Sporazum ne more začeti veljati za Evropsko skupnost za atomsko energijo, dokler države članice ne obvestijo Komisije, da se Sporazum v skladu z njihovim nacionalnim pravom lahko začne uporabljati. |
| --- | --- |

(7)

V skladu s členom 102 Pogodbe Euratom Sporazum ne more začeti veljati za Evropsko skupnost za atomsko energijo, dokler države članice ne obvestijo Komisije, da se Sporazum v skladu z njihovim nacionalnim pravom lahko začne uporabljati.

| (8) | Sklenitev Sporazuma s strani Komisije, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi bilo zato treba odobriti – |
| --- | --- |

(8)

Sklenitev Sporazuma s strani Komisije, v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, bi bilo zato treba odobriti –

SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:

Člen 1

Sklenitev Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, s strani Evropske Komisije v imenu Evropske skupnosti za atomsko energijo, se odobri. (2)

Člen 2

Ta sklep začne veljati dan po sprejetju.

V Luxembourgu, 16. junija 2014

Za Svet

Predsednik

G. KARASMANIS

---

(1)  Sporazum o partnerstvu in sodelovanju med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani (UL L 205, 4.8.1999, str. 3).

1

(2)  Besedilo Sporazuma je priloženo Sklepu o podpisu Pridružitvenega sporazuma med Evropsko unijo in Evropsko skupnostjo za atomsko energijo ter njunimi državami članicami na eni strani ter Gruzijo na drugi strani, v imenu Evropske unije, in njegovi začasni uporabi (glej stran 1 tega Uradnega lista).

2

---