# Az Európai Unió L 246/2014

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 246 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 57. évfolyam2014. augusztus 21. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 246

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

57. évfolyam2014. augusztus 21.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság 904/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 20.) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről | 1 |
| | | A Bizottság 905/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 26 |
| | | HATÁROZATOK |
| | | 2014/535/EU |
| | * | A Bizottság határozata (2013. december 18.) a szlovéniai NLB szerkezetátalakítása útján Szlovénia által a Nova Ljubljanska banka d.d. javára végrehajtani tervezett SA.33229 (2012/C) – (korábbi 2011/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 9632. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 28 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság 904/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 20.) az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

1

A Bizottság 905/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. augusztus 20.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

26

HATÁROZATOK

2014/535/EU

*

A Bizottság határozata (2013. december 18.) a szlovéniai NLB szerkezetátalakítása útján Szlovénia által a Nova Ljubljanska banka d.d. javára végrehajtani tervezett SA.33229 (2012/C) – (korábbi 2011/N) számú állami támogatásról
  (az értesítés a C(2013) 9632. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2013) 9632. számú dokumentummal történt)

1

28

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31-i 833/2014/EU tanácsi rendelethez ( HL L 229., 2014.7.31. ) | 59 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31-i 833/2014/EU tanácsi rendelethez ( HL L 229., 2014.7.31. )

( HL L 229., 2014.7.31. )

59

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 21.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/1

---

A BIZOTTSÁG 904/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 20.)

az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó ideiglenes dömpingellenes vám kivetéséről

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikkére,

a tagállamokkal folytatott konzultációt követően,

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

1.1.   Az eljárás megindítása

| (1) | 2013. november 29-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított az Indonéziából (a továbbiakban: érintett ország) származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatalának tekintetében. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(1)

2013. november 29-én az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) dömpingellenes vizsgálatot indított az Indonéziából (a továbbiakban: érintett ország) származó nátrium-glutamát Unióba irányuló behozatalának tekintetében. Az eljárás megindításáról a Bizottság értesítést (2) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) tett közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (2) | A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) bejelentette, hogy az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján megindítja a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó hatályos végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság ugyanezen a napon az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (3) bejelentette, hogy az 1225/2009/EK rendelet (a továbbiakban: alaprendelet) 11. cikkének (2) bekezdése alapján megindítja a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: Kína) származó nátrium-glutamát behozatalára alkalmazandó hatályos végleges dömpingellenes intézkedések hatályvesztési felülvizsgálatát.

| (3) | A Bizottság a vizsgálatot az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: panaszos) 2013. október 16-án benyújtott panasza alapján indította meg, amely vállalat, mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó, a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság a vizsgálatot az Ajinomoto Foods Europe SAS (a továbbiakban: panaszos) 2013. október 16-án benyújtott panasza alapján indította meg, amely vállalat, mivel az egyetlen uniós nátrium-glutamát-gyártó, a nátrium-glutamát teljes uniós gyártásának 100 %-át képviseli. A panasz meggyőző bizonyítékot tartalmazott a dömpingre, illetve az abból eredő jelentős kárra vonatkozóan, és így elegendőnek bizonyult a vizsgálat megindításához.

1.2.   Érdekelt felek

| (4) | Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fele vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett hivatalosan értesítette a panaszost, az ismert exportáló gyártókat és az indonéziai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre. |
| --- | --- |

(4)

Az eljárás megindításáról szóló értesítésben a Bizottság felkérte az érdekelt feleket, hogy a vizsgálatban való részvételüket biztosítandó vegyék fele vele a kapcsolatot. A Bizottság emellett hivatalosan értesítette a panaszost, az ismert exportáló gyártókat és az indonéziai hatóságokat, az ismert importőröket, valamint azon beszállítókat, felhasználókat és kereskedőket, akiket tudomása szerint érintett a vizsgálat megindítása. A Bizottság egyúttal e feleket is felkérte a részvételre.

| (5) | Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtsanak be, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(5)

Az érdekelt felek lehetőséget kaptak, hogy a vizsgálat megindításával kapcsolatban észrevételeket nyújtsanak be, illetve kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.

| (6) | Az érdekelt felek emellett lehetőséget kaptak arra is, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták. |
| --- | --- |

(6)

Az érdekelt felek emellett lehetőséget kaptak arra is, hogy álláspontjukat írásban ismertessék, valamint az eljárás megindításáról szóló értesítésben megállapított határidőn belül szóbeli meghallgatást kérjenek. A Bizottság minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tette a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a különleges okokat, amelyek meghallgatását indokolták.

a)   Mintavétel

| (7) | Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a vizsgálatban érintett független importőrök nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette azon döntését, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás). |
| --- | --- |

(7)

Tekintettel az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a vizsgálatban érintett független importőrök nagy számára, valamint a vizsgálatnak a jogszabályban elrendelt határidőn belül való lezárása érdekében, a Bizottság az eljárás megindításáról szóló értesítésben bejelentette azon döntését, hogy az alaprendelet 17. cikkének megfelelően a megvizsgálandó, az érintett országban működő exportáló gyártók, illetve a független importőrök számát egy minta kiválasztásával ésszerű mértékűre korlátozza (erre a folyamatra a továbbiakban mintavételként is történik hivatkozás).

(1)   Mintavétel a független importőrök körében

| (8) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy jelentkezzenek és nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte a független importőröket, hogy jelentkezzenek és nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (9) | Tizennégy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége, illetve az unióbeli földrajzi elhelyezkedés alapján három vállalatot vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról, de azok nem tettek észrevételt. |
| --- | --- |

(9)

Tizennégy független importőr nyújtotta be a kért információkat és egyezett bele abba, hogy felvegyék a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (1) bekezdésével összhangban a Bizottság az Unióba irányuló import legnagyobb reprezentatív mennyisége, illetve az unióbeli földrajzi elhelyezkedés alapján három vállalatot vett fel a mintába. Az alaprendelet 17. cikke (2) bekezdésének megfelelően valamennyi érintett és ismert importőr véleményét kikérték a minta kiválasztásáról, de azok nem tettek észrevételt.

| (10) | A mintába felvett három vállalat közül ezt követően mindössze egy működött együtt a kérdőívre adott válaszok benyújtásával. |
| --- | --- |

(10)

A mintába felvett három vállalat közül ezt követően mindössze egy működött együtt a kérdőívre adott válaszok benyújtásával.

(2)   Mintavétel az indonéziai exportáló gyártók körében

| (11) | A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte az Indonéziában működő exportáló gyártókat, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot, illetve nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen kiválaszthassa a mintát, felkérte az Indonéziában működő exportáló gyártókat, hogy vegyék fel vele a kapcsolatot, illetve nyújtsák be az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.

| (12) | Az érintett ország négy exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre. |
| --- | --- |

(12)

Az érintett ország négy exportáló gyártója bocsátotta rendelkezésre a kért információkat és járult hozzá ahhoz, hogy felvegyék a mintába. Az exportáló gyártók kis számára való tekintettel a Bizottság úgy döntött, hogy nincs szükség mintavételre.

b)   Kitöltött kérdőívek és az együttműködés

| (13) | A Bizottság az egyetlen uniós gyártónak, a mintába felvett négy exportáló gyártónak, a mintába felvett három független importőrnek, illetve az uniós felhasználóként azonosított harminchárom vállaltnak küldött kérdőívet. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az egyetlen uniós gyártónak, a mintába felvett négy exportáló gyártónak, a mintába felvett három független importőrnek, illetve az uniós felhasználóként azonosított harminchárom vállaltnak küldött kérdőívet.

| (14) | Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: az egyetlen uniós gyártó, a mintába felvett három független importőr közül egy vállalat, egy kereskedő, a négy ismert exportáló gyártó közül három vállalat, valamint öt felhasználó. |
| --- | --- |

(14)

Kitöltött kérdőívet az alábbi felek nyújtottak be: az egyetlen uniós gyártó, a mintába felvett három független importőr közül egy vállalat, egy kereskedő, a négy ismert exportáló gyártó közül három vállalat, valamint öt felhasználó.

| (15) | A mintába felvett, de együtt nem működő exportáló gyártóról a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy kapcsolatban állt a mintában szereplő egyik másik exportáló gyártóval, aki a kitöltött kérdőív benyújtásával együttműködő félnek számított. |
| --- | --- |

(15)

A mintába felvett, de együtt nem működő exportáló gyártóról a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy kapcsolatban állt a mintában szereplő egyik másik exportáló gyártóval, aki a kitöltött kérdőív benyújtásával együttműködő félnek számított.

| (16) | A (15) prembulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy nem tekinthető az együtt nem működő exportáló gyártóval kapcsolatban állónak, mivel egymás döntéshozatalára semmilyen módón nem gyakoroltak hatást. Az együttműködő exportáló gyártó emellett kijelentette, hogy nem állt módjában a kérdőív kitöltésére kényszeríteni a nem együttműködő felet. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy ugyanazon részvényesek tulajdonát képezte a két vállalat. A Közösségi Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) végrehajtására vonatkozó 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 143. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján ezért egymással kapcsolatban álló feleknek tekintették őket. |
| --- | --- |

(16)

A (15) prembulumbekezdésben említett együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy nem tekinthető az együtt nem működő exportáló gyártóval kapcsolatban állónak, mivel egymás döntéshozatalára semmilyen módón nem gyakoroltak hatást. Az együttműködő exportáló gyártó emellett kijelentette, hogy nem állt módjában a kérdőív kitöltésére kényszeríteni a nem együttműködő felet. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy ugyanazon részvényesek tulajdonát képezte a két vállalat. A Közösségi Vámkódex (a továbbiakban: Vámkódex) végrehajtására vonatkozó 2454/93/EGK bizottsági rendelet (4) 143. cikke (1) bekezdésének d) pontja alapján ezért egymással kapcsolatban álló feleknek tekintették őket.

| (17) | A harmadik együttműködő exportáló gyártó szerint az érintett terméket egy másik gyártó is előállította Indonéziában, amely vállalat a (16) preambulumbekezdésben említett csoporthoz tartozott, de nem jelentkezett a Bizottságnál. Jóllehet a szóban forgó gyártó valóban létezik, a vizsgálat során sem az Eurostattól, sem pedig a rendelkezésre álló egyéb forrásokból származó adatok alapján nem nyert bizonyítást, hogy e gyártó a figyelembe vett időszak alatt exportált az Unióba. A kérdéses vállalatot ezért nem kérték fel arra, hogy vegye fel a kapcsolatot a Bizottsággal, illetve hogy nyújtsa be az exportáló gyártók részére összeállított kérdőívekben kért információkat. Az érintett országbeli valamennyi együtt nem működő gyártóra egyébként – miként az a (48) preambulumbekezdésben szerepel – maradékvámot vetettek ki. E maradékvámról az alaprendelet 18. cikke rendelkezik, és „minden más vállalatra” alkalmazandó. |
| --- | --- |

(17)

A harmadik együttműködő exportáló gyártó szerint az érintett terméket egy másik gyártó is előállította Indonéziában, amely vállalat a (16) preambulumbekezdésben említett csoporthoz tartozott, de nem jelentkezett a Bizottságnál. Jóllehet a szóban forgó gyártó valóban létezik, a vizsgálat során sem az Eurostattól, sem pedig a rendelkezésre álló egyéb forrásokból származó adatok alapján nem nyert bizonyítást, hogy e gyártó a figyelembe vett időszak alatt exportált az Unióba. A kérdéses vállalatot ezért nem kérték fel arra, hogy vegye fel a kapcsolatot a Bizottsággal, illetve hogy nyújtsa be az exportáló gyártók részére összeállított kérdőívekben kért információkat. Az érintett országbeli valamennyi együtt nem működő gyártóra egyébként – miként az a (48) preambulumbekezdésben szerepel – maradékvámot vetettek ki. E maradékvámról az alaprendelet 18. cikke rendelkezik, és „minden más vállalatra” alkalmazandó.

c)   Ellenőrző látogatások

| (18) | A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság a dömping, az abból következő kár és az uniós érdek előzetes megállapításához szükségesnek ítélt valamennyi információt bekérte és ellenőrizte.

| (19) | Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra: | Uniós gyártók:






  — | Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Franciaország. |
| --- | --- | --- | --- |

(19)

Az alaprendelet 16. cikke alapján az alábbi vállalatok telephelyein került sor ellenőrző látogatásra:

Uniós gyártók:

—

Ajinomoto Foods Europe SAS, Mesnil Saint-Nicaise, Franciaország.

| | Importőrök:






  — | Falken Trade, Olsztyn, Lengyelország. |
| --- | --- | --- |

Importőrök:

—

Falken Trade, Olsztyn, Lengyelország.

| | Felhasználók:






  — | AkzoNobel, Amersfoort, Hollandia, |
| --- | --- | --- |

Felhasználók:

—

AkzoNobel, Amersfoort, Hollandia,

| — | Unilever, Rotterdam, Hollandia. |
| --- | --- |

—

Unilever, Rotterdam, Hollandia.

| | Indonéziai exportáló gyártók:






  — | PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonézia, |
| --- | --- | --- |

Indonéziai exportáló gyártók:

—

PT. Miwon Indonesia, Jakarta, Indonézia,

| — | PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonézia. |
| --- | --- |

—

PT. Cheil Jedang Indonesia, Jakarta, Indonézia.

| | Kapcsolatban álló uniós importőrök:






  — | CJ Europe GmbH, Schwalbach, Németország, |
| --- | --- | --- |

Kapcsolatban álló uniós importőrök:

—

CJ Europe GmbH, Schwalbach, Németország,

| — | Daesang Europe B.V. Amstelveen, Hollandia. |
| --- | --- |

—

Daesang Europe B.V. Amstelveen, Hollandia.

| | Kapcsolatban álló hongkongi kereskedő:






  — | CJ China Limited, Hongkong. |
| --- | --- | --- |

Kapcsolatban álló hongkongi kereskedő:

—

CJ China Limited, Hongkong.

1.3.   Vizsgálati időszak és figyelembe vett időszak

| (20) | A dömping és a kár kivizsgálása a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. április 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) (5) ölelte fel. |
| --- | --- |

(20)

A dömping és a kár kivizsgálása a 2012. október 1. és 2013. szeptember 30. közötti időszakra (a továbbiakban: vizsgálati időszak) terjedt ki. A kár felmérése szempontjából lényeges tendenciák vizsgálata a 2010. április 1. és a vizsgálati időszak vége közötti időszakot (a továbbiakban: figyelembe vett időszak) (5) ölelte fel.

2.   AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK

2.1.   Az érintett termék

| (21) | Az érintett termék az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamát (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez. |
| --- | --- |

(21)

Az érintett termék az Indonéziából származó, jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt nátrium-glutamát (a továbbiakban: érintett termék). A nátrium-glutamát olyan élelmiszer-adalékanyag, amelyet főként ízfokozóként alkalmaznak levesekhez, erőlevesekhez, hal- és húsételekhez, fűszerkeverékekhez, valamint kész élelmiszerekhez. Fehér színű, különböző méretű, szagtalan kristály formájában állítják elő. A nátrium-glutamátot a vegyiparban is alkalmazzák nem élelmiszer-ipari célú felhasználásra, például mosó- és tisztítószerekhez.

| (22) | Elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő. |
| --- | --- |

(22)

Elsősorban különböző, cukor kinyerésére alkalmas anyagok (kukoricakeményítő, tápiókakeményítő, cukorszirup, cukornádmelasz és cukorrépamelasz) erjesztésével állítják elő.

2.2.   A hasonló termék

| (23) | A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek. |
| --- | --- |

(23)

A vizsgálat során bizonyítást nyert, hogy az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és az uniós piacon értékesített termék azonos fizikai, kémiai és műszaki alaptulajdonságokkal rendelkeznek, továbbá alapvető felhasználási területeik is megegyeznek.

| (24) | Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minőség tekintetében jelentős különbség mutatkozik meg az Indonéziában gyártott és az Unióban előállított nátrium-glutamát között. Emiatt a minőségbeli különbség miatt az állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát, illetve az Indonéziából importált nátrium-glutamát egymással nem felcserélhetők, és ezért hasonló termékeknek sem tekinthetők. A szóban forgó állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal és az a vizsgálat során tett megállapításoknak – vagyis hogy minőség tekintetében nincs különbség az Indonéziában gyártott, illetve Unióban előállított nátrium-glutamát között – is ellentmondott. Ami azt illeti, több felhasználó az uniós gazdasági ágazattól és Indonéziából is vásárolt nátrium-glutamátot, és a termékeket ugyanazon, vagy hasonló célra használtak fel. Következésképpen ezt az állítást elutasították. |
| --- | --- |

(24)

Az egyik érdekelt fél azt állította, hogy minőség tekintetében jelentős különbség mutatkozik meg az Indonéziában gyártott és az Unióban előállított nátrium-glutamát között. Emiatt a minőségbeli különbség miatt az állítás szerint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát, illetve az Indonéziából importált nátrium-glutamát egymással nem felcserélhetők, és ezért hasonló termékeknek sem tekinthetők. A szóban forgó állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal és az a vizsgálat során tett megállapításoknak – vagyis hogy minőség tekintetében nincs különbség az Indonéziában gyártott, illetve Unióban előállított nátrium-glutamát között – is ellentmondott. Ami azt illeti, több felhasználó az uniós gazdasági ágazattól és Indonéziából is vásárolt nátrium-glutamátot, és a termékeket ugyanazon, vagy hasonló célra használtak fel. Következésképpen ezt az állítást elutasították.

| (25) | A fentiek alapján ezért e szakaszban az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített termék az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek. |
| --- | --- |

(25)

A fentiek alapján ezért e szakaszban az érintett termék, az Indonéziában gyártott és az ottani belföldi piacon értékesített termék, valamint az uniós gazdasági ágazat által gyártott és uniós piacon értékesített termék az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdése értelmében hasonló termékeknek minősülnek.

3.   DÖMPING

3.1.   Rendes érték

| (26) | Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt. |
| --- | --- |

(26)

Az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése alapján a Bizottság először megvizsgálta, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók esetében a belföldi értékesítés összmennyisége reprezentatívnak tekinthető-e. A belföldi értékesítés akkor minősül reprezentatívnak, ha a hasonló termék független vevők részére hazai piacon történő belföldi értékesítésének összmennyisége az egyes exportáló gyártók esetében eléri az érintett termék Unióba irányuló exportértékesítési összmennyiségének 5 vagy ennél nagyobb százalékát a vizsgálati időszak alatt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a hasonló termék belföldi összértékesítése minden egyes együttműködő exportáló gyártó esetében reprezentatív volt.

| (27) | A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság ezt követően azonosította azokat a belföldön értékesített terméktípusokat, amelyek azonosak, vagy összehasonlíthatóak az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal.

| (28) | A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók által Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva ugyanezen exportáló gyártók indonéziai értékesítése reprezentatív mennyiséget képviselt az indonéziai piacon. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottság ezután – az alaprendelet 2. cikke (2) bekezdése szerint – megvizsgálta minden egyes, az Unióba irányuló kivitel keretében értékesített terméktípusokkal azonos vagy összehasonlítható terméktípus tekintetében, hogy az egyes együttműködő exportáló gyártók hazai piacon történt belföldi értékesítése reprezentatív volt-e. Egy adott terméktípus belföldi értékesítése abban az esetben reprezentatív, ha e terméktípus vizsgálati időszak alatti, független vevők részére történt belföldi értékesítésének összmennyisége eléri az Unióba irányuló exportra értékesített azonos vagy összehasonlítható terméktípus összmennyiségének legalább 5 %-át. A Bizottság megállapította, hogy az együttműködő exportáló gyártók által Unióba exportált érintett termékhez viszonyítva ugyanezen exportáló gyártók indonéziai értékesítése reprezentatív mennyiséget képviselt az indonéziai piacon.

| (29) | A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. Ennek vizsgálatát a Bizottság oly módon végezte, hogy minden egyes terméktípusra meghatározta a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges, vizsgálati időszak alatti értékesítés arányát. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy az egyes exportáló gyártók belföldi értékesítése rendes kereskedelmi forgalomban megvalósuló értékesítésnek tekinthető-e az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése alapján. Ennek vizsgálatát a Bizottság oly módon végezte, hogy minden egyes terméktípusra meghatározta a belföldi piacon független vevők részére történt nyereséges, vizsgálati időszak alatti értékesítés arányát.

| (30) | A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:






  (1) | a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha |
| --- | --- | --- |

(30)

A rendes értéket – függetlenül attól, hogy az értékesítések nyereségesek voltak-e, vagy sem – az egyes terméktípusok tényleges belföldi ára alapján kell meghatározni, amennyiben:

(1)

a terméktípusnak a kiszámított előállítási költséggel megegyező, vagy azt meghaladó nettó áron értékesített mennyisége meghaladta e terméktípus teljes értékesítési mennyiségének 80 %-át, illetve ha

| (2) | e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget. |
| --- | --- |

(2)

e terméktípus értékesítési árának súlyozott átlaga megegyezett, vagy meghaladta az egy egységre jutó előállítási költséget.

| (31) | Ebben az esetben valamennyi exportáló gyártó belföldi értékesítése nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga az összes terméktípus tekintetében meghaladta az előállítási költséget. A rendes értéket ezért valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki. |
| --- | --- |

(31)

Ebben az esetben valamennyi exportáló gyártó belföldi értékesítése nyereséges volt, és az értékesítési ár súlyozott átlaga az összes terméktípus tekintetében meghaladta az előállítási költséget. A rendes értéket ezért valamennyi együttműködő exportáló gyártó esetében a vizsgálati időszak során történt összes belföldi értékesítés árainak súlyozott átlagaként számították ki.

3.2.   Exportár

| (32) | Az együttműködő exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión belüli és kívüli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(32)

Az együttműködő exportáló gyártók közvetlenül független vevőknek, vagy Unión belüli és kívüli kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportáltak az Unióba.

| (33) | Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók közvetlenül unióbeli független vevők részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg. |
| --- | --- |

(33)

Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók közvetlenül unióbeli független vevők részére exportálták, az exportárat az alaprendelet 2. cikke (8) bekezdésének megfelelően a ténylegesen fizetett vagy fizetendő exportárak alapján állapították meg.

| (34) | Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ebben az esetben kiigazításokat végeztek a keletkezett nyereség (lásd a (35) preambulumbekezdést), illetve a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi – például értékesítési, általános és igazgatási – költség tekintetében. |
| --- | --- |

(34)

Azokban az esetekben, amikor az érintett terméket az exportáló gyártók kapcsolatban álló vállalatokon keresztül exportálták az Unióba, az exportárat – az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdésével összhangban – az importált termék független vevők részére történt első unióbeli viszonteladásakor alkalmazott ára alapján állapították meg. Ebben az esetben kiigazításokat végeztek a keletkezett nyereség (lásd a (35) preambulumbekezdést), illetve a behozatal és a viszonteladás között felmerült valamennyi – például értékesítési, általános és igazgatási – költség tekintetében.

| (35) | E célból a kapcsolatban álló vállalatok által elért haszonkulcsot nem lehetett figyelembe venni, minthogy az nem minősült megbízhatónak. Egy független importőr együttműködött, de mivel e vállalat nyeresége bizalmas adatnak számított, azt nem lehetett a többi harmadik fél számára nyilvánosságra hozni. Mindezek következtében, és mert egyéb információ nem állt rendelkezésre, az exportár meghatározásához 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak. Minthogy egy másik, hasonló gazdasági ágazat által előállított vegyipari termék kapcsán lefolytatott korábbi eljárásban (6) szintén ilyen mértékű haszonkulcsot alkalmaztak, megállapítást nyert, hogy e haszonkulcs ésszerű mértékű. |
| --- | --- |

(35)

E célból a kapcsolatban álló vállalatok által elért haszonkulcsot nem lehetett figyelembe venni, minthogy az nem minősült megbízhatónak. Egy független importőr együttműködött, de mivel e vállalat nyeresége bizalmas adatnak számított, azt nem lehetett a többi harmadik fél számára nyilvánosságra hozni. Mindezek következtében, és mert egyéb információ nem állt rendelkezésre, az exportár meghatározásához 5 %-os haszonkulcsot alkalmaztak. Minthogy egy másik, hasonló gazdasági ágazat által előállított vegyipari termék kapcsán lefolytatott korábbi eljárásban (6) szintén ilyen mértékű haszonkulcsot alkalmaztak, megállapítást nyert, hogy e haszonkulcs ésszerű mértékű.

| (36) | A két együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy az első kapcsolatban álló vevőik esetében szokásos piaci exportár került felszámításra, és ezért a számtanilag képzett exportár helyett az exportár alapjául az indonéziai exportáló gyártó és az első kapcsolatban álló vevő közötti eladási árnak kell szolgálnia. Érvelésük szerint az első kapcsolatban álló vevőknek felszámított eladási árak és az unióbeli független vevők esetében alkalmazott árak színvonala megegyezett. |
| --- | --- |

(36)

A két együttműködő exportáló gyártó azt állította, hogy az első kapcsolatban álló vevőik esetében szokásos piaci exportár került felszámításra, és ezért a számtanilag képzett exportár helyett az exportár alapjául az indonéziai exportáló gyártó és az első kapcsolatban álló vevő közötti eladási árnak kell szolgálnia. Érvelésük szerint az első kapcsolatban álló vevőknek felszámított eladási árak és az unióbeli független vevők esetében alkalmazott árak színvonala megegyezett.

| (37) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a hasonló árszintek ellenére a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy ésszerű nyereségre tegyenek szert az Unióban. Nem zárható ki továbbá az sem, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között felmerültek bizonyos költségek, és más termékekhez kapcsolódóan sor került keresztkompenzációra. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a független vevők részére történt értékesítésekhez képest a belső transzferár nem tükrözte az érintett termék megfelelő piaci értékét. |
| --- | --- |

(37)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy a hasonló árszintek ellenére a kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárak színvonala nem tette lehetővé a kapcsolatban álló importőrök számára, hogy ésszerű nyereségre tegyenek szert az Unióban. Nem zárható ki továbbá az sem, hogy a kapcsolatban álló vállalatok között felmerültek bizonyos költségek, és más termékekhez kapcsolódóan sor került keresztkompenzációra. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a független vevők részére történt értékesítésekhez képest a belső transzferár nem tükrözte az érintett termék megfelelő piaci értékét.

| (38) | A kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárat így tehát nem lehet szokásos piaci feltételeknek megfelelően kialakított árnak tekinteni, és az erre vonatkozó állításokat elutasították. Mindkét exportáló gyártó esetében ezért a kapcsolatban álló feleken keresztül érvényesített exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján, a (34) és (35) preambulumbekezdésben ismertettek szerint határozták meg. |
| --- | --- |

(38)

A kapcsolatban álló vállalatok közötti transzferárat így tehát nem lehet szokásos piaci feltételeknek megfelelően kialakított árnak tekinteni, és az erre vonatkozó állításokat elutasították. Mindkét exportáló gyártó esetében ezért a kapcsolatban álló feleken keresztül érvényesített exportárat az alaprendelet 2. cikkének (9) bekezdése alapján, a (34) és (35) preambulumbekezdésben ismertettek szerint határozták meg.

3.3.   Összehasonlítás

| (39) | A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság a rendes értéket és az együttműködő exportáló gyártók exportárát gyártelepi paritáson hasonlította össze.

| (40) | A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják. |
| --- | --- |

(40)

A rendes érték és az exportár tisztességes összehasonlításának biztosítása érdekében az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének megfelelően kiigazítások formájában kellő mértékben figyelembe vették azokat a különbségeket, amelyek az árakat és az árak összehasonlíthatóságát befolyásolják.

| (41) | Ily módon kiigazítást végeztek minden olyan esetben, amikor a behozatali költségek, kedvezmények, fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolás, a hitel, a jutalékok, valamint a banki költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták. |
| --- | --- |

(41)

Ily módon kiigazítást végeztek minden olyan esetben, amikor a behozatali költségek, kedvezmények, fuvarozási, biztosítási, anyagmozgatási, rakodási és mellékköltségek, a csomagolás, a hitel, a jutalékok, valamint a banki költségek az árak összehasonlíthatóságát bizonyíthatóan befolyásolták.

| (42) | Az egyik exportáló gyártó Unión kívüli kapcsolatban álló kereskedőn keresztül exportált nátrium-glutamátot, amely vállalat a terméket kapcsolatban álló uniós importőrnek értékesítette tovább, hogy ez utóbbi vállalat következő lépésként azt független uniós vevőknek adja el. Ezen értékesítések esetében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban – kiigazítást végeztek az Unión kívüli kereskedő által alkalmazott haszonkulcs tekintetében. |
| --- | --- |

(42)

Az egyik exportáló gyártó Unión kívüli kapcsolatban álló kereskedőn keresztül exportált nátrium-glutamátot, amely vállalat a terméket kapcsolatban álló uniós importőrnek értékesítette tovább, hogy ez utóbbi vállalat következő lépésként azt független uniós vevőknek adja el. Ezen értékesítések esetében – az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének i) pontjával összhangban – kiigazítást végeztek az Unión kívüli kereskedő által alkalmazott haszonkulcs tekintetében.

| (43) | Az egyik exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján a rendes érték kiigazítását kérte az ösztönzők és promóciós költségek tekintetében. A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az említett költségek közvetlenül nem kapcsolódtak belföldi egyedi értékesítési ügyletekhez, és emiatt nem bizonyítható, hogy e költségek befolyásolták az árak összahasonlíthatóságát. Ebből adódóan a szóban forgó kérést elutasították. |
| --- | --- |

(43)

Az egyik exportáló gyártó az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének k) pontja alapján a rendes érték kiigazítását kérte az ösztönzők és promóciós költségek tekintetében. A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az említett költségek közvetlenül nem kapcsolódtak belföldi egyedi értékesítési ügyletekhez, és emiatt nem bizonyítható, hogy e költségek befolyásolták az árak összahasonlíthatóságát. Ebből adódóan a szóban forgó kérést elutasították.

| (44) | Két exportáló gyártó kérte, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alapján igazítsák ki a fuvarköltségek tekintetében. A belföldi fuvarköltségekbe beleszámították a gyárból raktárba történő áruszállítás kapcsán felmerült költségeket is. Ezek a költségek azonban belső logisztikai költségeknek minősültek, és ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja értelmében a rendes érték tekintetükben nem kerülhet kiigazításra. |
| --- | --- |

(44)

Két exportáló gyártó kérte, hogy a rendes értéket az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja alapján igazítsák ki a fuvarköltségek tekintetében. A belföldi fuvarköltségekbe beleszámították a gyárból raktárba történő áruszállítás kapcsán felmerült költségeket is. Ezek a költségek azonban belső logisztikai költségeknek minősültek, és ezért az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének e) pontja értelmében a rendes érték tekintetükben nem kerülhet kiigazításra.

| (45) | Az egyik érdekelt fél szerint az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, a 2008/84/EK bizottsági irányelvben (7) meghatározott tisztasági küszöbértékeknek (≥ 99 %). A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy szemben az Unióba exportált nátrium-glutamáttal, amelynek meg kell felelnie az említett követelményeknek, az indonéziai belföldi piacon értékesített termékre nem alkalmazandók ilyen jellegű előírások. A rendes értéket ezért indokolt lehet kiigazítani az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján a fizikai és kémiai jellemzőkből adódó különbségek tekintetében. |
| --- | --- |

(45)

Az egyik érdekelt fél szerint az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, a 2008/84/EK bizottsági irányelvben (7) meghatározott tisztasági küszöbértékeknek (≥ 99 %). A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy szemben az Unióba exportált nátrium-glutamáttal, amelynek meg kell felelnie az említett követelményeknek, az indonéziai belföldi piacon értékesített termékre nem alkalmazandók ilyen jellegű előírások. A rendes értéket ezért indokolt lehet kiigazítani az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja alapján a fizikai és kémiai jellemzőkből adódó különbségek tekintetében.

| (46) | Ugyanakkor az érdekelt fél nem számszerűsítette állítását, mivel elmulasztott az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti ésszerű becslést benyújtani az állítólagos eltérés piaci értékéről. A Bizottság emellett – az összehasonlítás során – a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket. Így került sor arra, hogy az uniós piacra exportált és az Indonéziában értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó kérést el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(46)

Ugyanakkor az érdekelt fél nem számszerűsítette állítását, mivel elmulasztott az alaprendelet 2. cikke (10) bekezdésének a) pontja szerinti ésszerű becslést benyújtani az állítólagos eltérés piaci értékéről. A Bizottság emellett – az összehasonlítás során – a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket. Így került sor arra, hogy az uniós piacra exportált és az Indonéziában értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó kérést el kellett utasítani.

3.4.   Dömpingkülönbözet

| (47) | A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a két együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával. |
| --- | --- |

(47)

A Bizottság az alaprendelet 2. cikke (11) és (12) bekezdésével összhangban a két együttműködő exportáló gyártó esetében a hasonló termék minden egyes típusára vonatkozó rendes érték súlyozott átlagát összehasonlította az érintett termék megfelelő típusára vonatkozó exportár súlyozott átlagával.

| (48) | Az összes többi indonéziai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Meg kell jegyezni, hogy az egyik ismert exportáló gyártó a vizsgálat során – miként az a (15) preambulumbekezdésben is említésre került – szándékosan nem működött együtt. Az együttműködés szintje ezért alacsonynak tekinthető. A 18. cikk (6) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy döntött, hogy a maradék dömpingkülönbözethez az egyik maradéktalanul együttműködő és ellenőrzött exportáló gyártó reprezentatív exportmennyiségére vonatkozó legmagasabb dömpingkülönbözet szintjét veszi alapul, figyelembe véve a súlyozott átlag alapján, az együttműködést megtagadó exportáló gyártóval kapcsolatban álló együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet is. |
| --- | --- |

(48)

Az összes többi indonéziai exportáló gyártó esetében a Bizottság a dömpingkülönbözetet az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények alapján határozta meg. Meg kell jegyezni, hogy az egyik ismert exportáló gyártó a vizsgálat során – miként az a (15) preambulumbekezdésben is említésre került – szándékosan nem működött együtt. Az együttműködés szintje ezért alacsonynak tekinthető. A 18. cikk (6) bekezdésével összhangban a Bizottság úgy döntött, hogy a maradék dömpingkülönbözethez az egyik maradéktalanul együttműködő és ellenőrzött exportáló gyártó reprezentatív exportmennyiségére vonatkozó legmagasabb dömpingkülönbözet szintjét veszi alapul, figyelembe véve a súlyozott átlag alapján, az együttműködést megtagadó exportáló gyártóval kapcsolatban álló együttműködő exportáló gyártó esetében megállapított dömpingkülönbözetet is.

| (49) | Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve a következők:






  Vállalat | Ideiglenes dömpingkülönbözet (%) |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 |
| Minden más vállalat | 28,4 |

(49)

Ennek alapján az ideiglenes dömpingkülönbözetek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított költség, biztosítás, fuvardíj szerinti ár (a továbbiakban: CIF-ár) százalékában kifejezve a következők:

Vállalat

Ideiglenes dömpingkülönbözet (%)

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

PT. Miwon Indonesia

13,3

Minden más vállalat

28,4

4.   KÁR

4.1.   Az uniós gazdasági ágazat és az uniós gyártás meghatározása

| (50) | A hasonló terméket egyetlen uniós gyártó állított elő a vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot. |
| --- | --- |

(50)

A hasonló terméket egyetlen uniós gyártó állított elő a vizsgálati időszak alatt. Az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése értelmében ez a vállalat alkotja az uniós gazdasági ágazatot.

| (51) | Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni. |
| --- | --- |

(51)

Minthogy az uniós gazdasági ágazat mindössze egy gyártóból áll, az érzékeny adatokra vonatkozó számadatokat titoktartási céllal indexálni kellett, vagy tartományokat kellett megadni.

4.2.   Uniós felhasználás

| (52) | A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és az Indonéziából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság – az Eurostat és a kitöltött kérdőívek adataira támaszkodva – az uniós felhasználást az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének és az Indonéziából, illetve egyéb harmadik országokból származó behozatalnak az összesítésével határozta meg.

| (53) | Érvként elhangzott, hogy az együttműködő uniós gyártót ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból, a vizsgálatot pedig le kell zárni, mivel a szóban forgó gyártó kapcsolatban állt egy olyan indonéziai exportáló gyártóval, amely nem működött együtt. Az együttműködő uniós gyártót azonban ebben az esetben az együtt nem működő indonéziai exportáló gyártóval fennálló kapcsolata ellenére sem szükséges kizárni, mivel amellett, hogy teljes körű ellenőrzésnek vetették alá, a vizsgálat során egyetlen uniós gyártóként maradéktalanul együttműködött a Bizottsággal. Annak ténye ráadásul, hogy az indonéziai exportáló gyártó nem működött együtt, nem befolyásolta az uniós gyártótól származó adatok megbízhatóságát. Ezt az érvet ezért el kell utasítani. |
| --- | --- |

(53)

Érvként elhangzott, hogy az együttműködő uniós gyártót ki kell zárni az uniós gazdasági ágazatból, a vizsgálatot pedig le kell zárni, mivel a szóban forgó gyártó kapcsolatban állt egy olyan indonéziai exportáló gyártóval, amely nem működött együtt. Az együttműködő uniós gyártót azonban ebben az esetben az együtt nem működő indonéziai exportáló gyártóval fennálló kapcsolata ellenére sem szükséges kizárni, mivel amellett, hogy teljes körű ellenőrzésnek vetették alá, a vizsgálat során egyetlen uniós gyártóként maradéktalanul együttműködött a Bizottsággal. Annak ténye ráadásul, hogy az indonéziai exportáló gyártó nem működött együtt, nem befolyásolta az uniós gyártótól származó adatok megbízhatóságát. Ezt az érvet ezért el kell utasítani.

| (54) | Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

  1. táblázat


  Uniós nátrium-glutamát-felhasználás (tonna) | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Index (2010-es pénzügyi év/2011-es pénzügyi év = 100) | 100 | 87 | 93 | 98 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat. |

(54)

Az uniós felhasználás a következőképpen alakult:

1. táblázat

Uniós nátrium-glutamát-felhasználás (tonna)

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Index (2010-es pénzügyi év/2011-es pénzügyi év = 100)

100

87

93

98

Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.

| (55) | Az uniós felhasználás a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak során ismét enyhe növekedést mutatott. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 2 %-kal csökkent. A felhasználás 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti csökkenésének fő oka az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése, amelyet a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenése idézett elő (lásd a (68) preambulumbekezdést). A behozatal mindkét évben hasonló szintet ért el. A felhasználás 2012/2013-as pénzügyi évben tapasztalt bővülése szinte kizárólag az importnövekedésnek tulajdonítható, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatai lényegében változatlanok maradtak. Végül a vizsgálati időszakban, amíg az uniós gazdasági ágazat értékesítése újfent csökkent, addig a behozatal – és különösképpen az Indonéziából származó import (lásd az (57) preambulumbekezdést) – volumene számottevően nőtt. |
| --- | --- |

(55)

Az uniós felhasználás a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak során ismét enyhe növekedést mutatott. A figyelembe vett időszak alatt a felhasználás összességében 2 %-kal csökkent. A felhasználás 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti csökkenésének fő oka az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése, amelyet a termelés ugyanezen időszak alatti csökkenése idézett elő (lásd a (68) preambulumbekezdést). A behozatal mindkét évben hasonló szintet ért el. A felhasználás 2012/2013-as pénzügyi évben tapasztalt bővülése szinte kizárólag az importnövekedésnek tulajdonítható, hiszen az uniós gazdasági ágazat értékesítési adatai lényegében változatlanok maradtak. Végül a vizsgálati időszakban, amíg az uniós gazdasági ágazat értékesítése újfent csökkent, addig a behozatal – és különösképpen az Indonéziából származó import (lásd az (57) preambulumbekezdést) – volumene számottevően nőtt.

4.3.   Az érintett országból származó behozatal

4.3.1.   Az érintett országból származó behozatal volumene és piaci részesedése

| (56) | A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához az (52) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul. |
| --- | --- |

(56)

A Bizottság a behozatal volumenét az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg. A behozatal piaci részesedésének meghatározásához az (52) preambulumbekezdésben megállapított uniós felhasználás szolgált alapul.

| (57) | Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

  2. táblázat


  Behozatal volumene (tonna) | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Indonéziából származó behozatal volumene (tonna) | 8 638 | 9 478 | 18 317 | 24 385 |
| Index | 100 | 110 | 212 | 282 |
| Piaci részesedés index | 100 | 126 | 227 | 287 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat. |

(57)

Az érintett országból származó, Unióba irányuló behozatal a következőképpen alakult:

2. táblázat

Behozatal volumene (tonna)

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Az Indonéziából származó behozatal volumene (tonna)

8 638

9 478

18 317

24 385

Index

100

110

212

282

Piaci részesedés index

100

126

227

287

Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.

| (58) | Az Indonéziából származó import volumene közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszak alatt. A volumen folyamatos és jelentős mértékű növekedést mutatott: a 2010/2011-es pénzügyi évi 8 638 tonnáról 182 %-ot emelkedve a vizsgálati időszakban elérte a 24 385 tonnát. |
| --- | --- |

(58)

Az Indonéziából származó import volumene közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszak alatt. A volumen folyamatos és jelentős mértékű növekedést mutatott: a 2010/2011-es pénzügyi évi 8 638 tonnáról 182 %-ot emelkedve a vizsgálati időszakban elérte a 24 385 tonnát.

| (59) | Ennek nyomán a piaci részesedése közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszakban: 187 %-kal bővült annak ellenére, hogy a felhasználás összességében (2 %-kal) csökkent. |
| --- | --- |

(59)

Ennek nyomán a piaci részesedése közel megháromszorozódott a figyelembe vett időszakban: 187 %-kal bővült annak ellenére, hogy a felhasználás összességében (2 %-kal) csökkent.

4.3.2.   Az érintett országból származó behozatal árai és az áralákínálás

| (60) | A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság az importárakat az Eurostat adatai, valamint a kitöltött kérdőívek alapján határozta meg.

| (61) | Az Unióba irányuló indonéziai import átlagára a következőképpen alakult:

  3. táblázat


  Importár (EUR/tonna) | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indonézia | 1 266 | 1 279 | 1 226 | 1 162 |
| Index | 100 | 101 | 97 | 92 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat. |

(61)

Az Unióba irányuló indonéziai import átlagára a következőképpen alakult:

3. táblázat

Importár (EUR/tonna)

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Indonézia

1 266

1 279

1 226

1 162

Index

100

101

97

92

Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.

| (62) | A nátrium-glutamát Indonéziából származó importjának átlagára kismértékben nőtt a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, majd ezt követően a 2012/2013-as pénzügyi évben csökkent, a vizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabb szintet ért el. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt összességében 6 %-os csökkenést mutatott. |
| --- | --- |

(62)

A nátrium-glutamát Indonéziából származó importjának átlagára kismértékben nőtt a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, majd ezt követően a 2012/2013-as pénzügyi évben csökkent, a vizsgálati időszak alatt pedig még alacsonyabb szintet ért el. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatal átlagára a figyelembe vett időszak alatt összességében 6 %-os csökkenést mutatott.

| (63) | A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:






  — | az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint |
| --- | --- | --- |

(63)

A vizsgálati időszak alatti áralákínálás meghatározásához a Bizottság az alábbi tényezőket hasonlította össze:

—

az uniós gazdasági ágazat által az Unió piacán független vevők számára történő értékesítés során alkalmazott, terméktípusonkénti eladási árak gyártelepi szintre igazított súlyozott átlaga, valamint

| — | az együttműködő indonéziai gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében. |
| --- | --- |

—

az együttműködő indonéziai gyártók uniós piacon, első független vevő számára értékesített behozatalainak terméktípusonkénti, megfelelő súlyozott átlagára, amelyet CIF-paritás alapján állapítottak meg és megfelelőképpen kiigazítottak a fennálló vámok és a behozatal utáni költségek tekintetében.

| (64) | Miként az a (46) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, uniós jogi aktusokban előírt tisztasági küszöbértékeknek. A szóban forgó exportáló gyártó szerint az Indonéziából importált és nem élelmiszeriparban felhasznált termékekre nem vonatkoztak ilyen követelmények, és emiatt az uniós piacon értékesített termékkel való összehasonlításkor indokolt lehet a kémiai és fizikai jellemzők tekintetében kiigazítást végezni. Ezt az állítását az exportáló gyártó ugyanakkor elmulasztotta számszerűsíteni. A Bizottság emellett – az összehasonlítás során – a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket, és az uniós piacra exportált és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó állítást elutasították. |
| --- | --- |

(64)

Miként az a (46) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó azt állította, hogy az Unióban élelmiszer-adalékanyagként értékesített nátrium-glutamátnak meg kell felelnie bizonyos, uniós jogi aktusokban előírt tisztasági küszöbértékeknek. A szóban forgó exportáló gyártó szerint az Indonéziából importált és nem élelmiszeriparban felhasznált termékekre nem vonatkoztak ilyen követelmények, és emiatt az uniós piacon értékesített termékkel való összehasonlításkor indokolt lehet a kémiai és fizikai jellemzők tekintetében kiigazítást végezni. Ezt az állítását az exportáló gyártó ugyanakkor elmulasztotta számszerűsíteni. A Bizottság emellett – az összehasonlítás során – a terméktípusok meghatározásával figyelembe tudta venni az esetleges tisztaságbeli eltéréseket, és az uniós piacra exportált és az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített terméktípusok közül az azonos vagy hasonló tisztaságú terméktípusokat hasonlította össze egymással. A kiigazítás tehát nem indokolt és a szóban forgó állítást elutasították.

| (65) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint az Indonéziából származó behozatalok esetében fennálló áralákínálás kiszámításakor figyelembe kell venni az árfolyam-ingadozások hatását. A dömpingelt import uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt valószínű hatásának vizsgálata alapvetően valóban – többek között – az áralákínálás megállapításával történik. A jelenlegi eset kapcsán a dömpingelt exportárakat és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait hasonlították össze. Az összehasonlíthatóság érdekében azonban a kár kiszámításához euróra átváltott exportárakat alkalmaztak. Az árfolyamok alkalmazása ebben az esetben tehát szavatolja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Ezt az állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(65)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint az Indonéziából származó behozatalok esetében fennálló áralákínálás kiszámításakor figyelembe kell venni az árfolyam-ingadozások hatását. A dömpingelt import uniós gazdasági ágazat áraira gyakorolt valószínű hatásának vizsgálata alapvetően valóban – többek között – az áralákínálás megállapításával történik. A jelenlegi eset kapcsán a dömpingelt exportárakat és az uniós gazdasági ágazat értékesítési árait hasonlították össze. Az összehasonlíthatóság érdekében azonban a kár kiszámításához euróra átváltott exportárakat alkalmaztak. Az árfolyamok alkalmazása ebben az esetben tehát szavatolja, hogy az árkülönbözet megállapítása összehasonlítató alapon történjen. Ezt az állítást ezért elutasították.

| (66) | Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az Indonéziából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 0 % és 5 % között mozogott. |
| --- | --- |

(66)

Az árakat típusonként hasonlították össze, a kereskedelem azonos szintjén lezajló ügyleteket vizsgálva és az adatokat szükség esetén kiigazítva. Az összehasonlítás eredményét az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatt lebonyolított forgalmának százalékában fejezték ki. Ennek alapján az Indonéziából származó behozatal alákínálási különbözeteinek súlyozott átlaga az uniós piac tekintetében 0 % és 5 % között mozogott.

4.4.   Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete

4.4.1.   Általános észrevételek

| (67) | A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére. |
| --- | --- |

(67)

A dömpingelt import uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatásának vizsgálata az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének megfelelően magában foglalta valamennyi olyan gazdasági mutató értékelését, amely a figyelembe vett időszak alatt hatást gyakorolt az uniós gazdasági ágazat helyzetére.

4.4.2.   Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

| (68) | A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

  4. táblázat


  Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Termelési volumen
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Termelési kapacitás index | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapacitáskihasználás
  Index | 100 | 95 | 107 | 91 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(68)

A figyelembe vett időszak során az uniós össztermelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás a következőképpen alakult:

4. táblázat

Termelés, termelési kapacitás és kapacitáskihasználás

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Termelési volumen

Index

100

95

107

91

Termelési kapacitás index

100

100

100

100

Kapacitáskihasználás

Index

100

95

107

91

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (69) | A figyelembe vett időszakra a termelés ingadozása volt jellemző. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2011/2012-es és 2012/2013-as pénzügyi év között nőtt, a vizsgálati időszakban pedig mélypontra süllyedt. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ingadozások mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat 15 havonkénti, karbantartási munkák miatti leállásainak tudhatók be, illetve a 2010/2011-es zord téli időjárásnak, amely zavarokat okozott az egyik fő nyersanyag (az ammónia) beszállításában. A vizsgálati időszak során a karbantartási leállást meghosszabbították, ily módon igyekeztek ugyanis csökkenteni a magas készletállományt. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 9 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(69)

A figyelembe vett időszakra a termelés ingadozása volt jellemző. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, majd a 2011/2012-es és 2012/2013-as pénzügyi év között nőtt, a vizsgálati időszakban pedig mélypontra süllyedt. A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az ingadozások mindenekelőtt az uniós gazdasági ágazat 15 havonkénti, karbantartási munkák miatti leállásainak tudhatók be, illetve a 2010/2011-es zord téli időjárásnak, amely zavarokat okozott az egyik fő nyersanyag (az ammónia) beszállításában. A vizsgálati időszak során a karbantartási leállást meghosszabbították, ily módon igyekeztek ugyanis csökkenteni a magas készletállományt. Összességében a figyelembe vett időszak alatt a termelés volumene 9 %-kal csökkent.

| (70) | A termelési kapacitás összességében állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során. |
| --- | --- |

(70)

A termelési kapacitás összességében állandó szinten maradt a figyelembe vett időszak során.

| (71) | Annak következtében, hogy a termelési volumen csökkenést mutatott, a termelési kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a termelési volumen alakulását követte, vagyis csökkent a 2011/2012-es pénzügyi évben, majd nőtt a 2012/2013-as pénzügyi évben, és végül ismét csökkent a vizsgálati időszak alatt. A kapacitáskihasználás – a termelési volumen csökkenésével összhangban – összességében 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. |
| --- | --- |

(71)

Annak következtében, hogy a termelési volumen csökkenést mutatott, a termelési kapacitás pedig állandó szinten maradt, a kapacitáskihasználás a termelési volumen alakulását követte, vagyis csökkent a 2011/2012-es pénzügyi évben, majd nőtt a 2012/2013-as pénzügyi évben, és végül ismét csökkent a vizsgálati időszak alatt. A kapacitáskihasználás – a termelési volumen csökkenésével összhangban – összességében 9 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt.

4.4.3.   Értékesítési volumen és piaci részesedés

| (72) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

  5. táblázat


  Értékesítési volumen és piaci részesedés | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Értékesítési volumen az uniós piacon
  Index | 100 | 84 | 85 | 83 |
| Piaci részesedés
  Index | 100 | 96 | 91 | 85 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat. |

(72)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene és piaci részesedése a következőképpen alakult:

5. táblázat

Értékesítési volumen és piaci részesedés

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Értékesítési volumen az uniós piacon

Index

100

84

85

83

Piaci részesedés

Index

100

96

91

85

Forrás: kitöltött kérdőívek és az Eurostat.

| (73) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene 17 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen elsősorban a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, míg az ezt követő években viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen csökkenése a felhasználás párhuzamos mérséklődése, illetve az Indonéziából származó behozatal növekedése mellett ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, ami egybeesett az Indonéziából származó import piaci részesedésének ugyanezen időszak alatti növekedésével. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyenletesen csökkent, szemben az Indonéziából érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével, amelyek jelentős mértékben növekedtek. |
| --- | --- |

(73)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat által értékesített nátrium-glutamát volumene 17 %-kal csökkent. Az értékesítési volumen elsősorban a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi év között csökkent, míg az ezt követő években viszonylag stabil maradt. Az értékesítési volumen csökkenése a felhasználás párhuzamos mérséklődése, illetve az Indonéziából származó behozatal növekedése mellett ahhoz vezetett, hogy az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 15 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése 4 %-kal csökkent a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, ami egybeesett az Indonéziából származó import piaci részesedésének ugyanezen időszak alatti növekedésével. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az uniós gazdasági ágazat piaci részesedése egyenletesen csökkent, szemben az Indonéziából érkező behozatal volumenével és piaci részesedésével, amelyek jelentős mértékben növekedtek.

4.4.4.   Növekedés

| (74) | Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 15 %-kal zsugorodott. |
| --- | --- |

(74)

Az uniós felhasználás figyelembe vett időszak alatti 2 %-os csökkenése mellett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumene 17 %-kal csökkent, aminek következtében piaci részesedése 15 %-kal zsugorodott.

4.4.5.   Foglalkoztatás és termelékenység

| (75) | A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

  6. táblázat


  Foglalkoztatás és termelékenység | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Foglalkoztatottak száma
  Index | 100 | 103 | 107 | 108 |
| Termelékenység (egység/foglalkoztatott)
  Index | 100 | 92 | 100 | 85 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(75)

A figyelembe vett időszak alatt a foglalkoztatás és a termelékenység a következőképpen alakult:

6. táblázat

Foglalkoztatás és termelékenység

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Foglalkoztatottak száma

Index

100

103

107

108

Termelékenység (egység/foglalkoztatott)

Index

100

92

100

85

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (76) | Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott személyek száma folyamatosan, a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-kal nőtt. E létszámgyarapodás elsősorban egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával és az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. |
| --- | --- |

(76)

Az uniós gazdasági ágazat által foglalkoztatott személyek száma folyamatosan, a figyelembe vett időszak alatt összességében 8 %-kal nőtt. E létszámgyarapodás elsősorban egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával és az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható.

| (77) | A termelékenység csökkenése a foglalkoztatottság növekedésének és a termelés – (68) preambulumbekezdés 4. táblázata szerinti – csökkenésének együttes hatásából adódott. |
| --- | --- |

(77)

A termelékenység csökkenése a foglalkoztatottság növekedésének és a termelés – (68) preambulumbekezdés 4. táblázata szerinti – csökkenésének együttes hatásából adódott.

4.4.6.   A dömpingkülönbözet nagysága és felépülés a korábbi dömping hatása alól

| (78) | Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimumnak számító küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős. |
| --- | --- |

(78)

Valamennyi dömpingkülönbözet lényegesen meghaladja a minimumnak számító küszöböt. Figyelembe véve az érintett országból származó behozatal volumenét és árait, a tényleges dömpingkülönbözetek mértékének uniós gazdasági ágazatra gyakorolt hatása jelentős.

| (79) | Az uniós gazdasági ágazat még mindig a szóban forgó termék korábbi dömpingelt kínai behozatalának káros hatásaival küzd. Miként az a (2) preambulumbekezdésben szerepel, jelenleg folyik ezen intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti, párhuzamos felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(79)

Az uniós gazdasági ágazat még mindig a szóban forgó termék korábbi dömpingelt kínai behozatalának káros hatásaival küzd. Miként az a (2) preambulumbekezdésben szerepel, jelenleg folyik ezen intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdése szerinti, párhuzamos felülvizsgálata.

4.4.7.   Árak és az árakat befolyásoló tényezők

| (80) | Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  7. táblázat


  Átlagos eladási árak | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)
  Index | 100 | 107 | 101 | 97 |
| Termelési egységköltség (EUR/tonna)
  Index | 100 | 120 | 124 | 130 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(80)

Az uniós gazdasági ágazat uniós piacon, független vevők részére történt értékesítéseinek átlagárai a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

7. táblázat

Átlagos eladási árak

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Átlagos eladási egységár az Unióban (EUR/tonna)

Index

100

107

101

97

Termelési egységköltség (EUR/tonna)

Index

100

120

124

130

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (81) | Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkent. Először 7 %-kal emelkedett a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de ezt követően folyamatosan csökkent a vizsgálati időszakig. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti áremelkedés az ugyanezen időszak alatti költségnövekedéseknek tudható be, noha a költségek emelkedése jóval meghaladta az árak növekedését. Ezzel egy időben nőtt az indonéziai behozatal és jelentős árnyomást fejtett ki az uniós gazdasági ágazatra. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között 6 %-kal, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további 4 %-kal csökkentek. |
| --- | --- |

(81)

Az uniós gazdasági ágazat független vevőknek történt uniós értékesítéseinek átlagos egységára a figyelembe vett időszak alatt 3 %-kal csökkent. Először 7 %-kal emelkedett a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de ezt követően folyamatosan csökkent a vizsgálati időszakig. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év közötti áremelkedés az ugyanezen időszak alatti költségnövekedéseknek tudható be, noha a költségek emelkedése jóval meghaladta az árak növekedését. Ezzel egy időben nőtt az indonéziai behozatal és jelentős árnyomást fejtett ki az uniós gazdasági ágazatra. Ennek következtében az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott árak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között 6 %-kal, majd a 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további 4 %-kal csökkentek.

| (82) | A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség 30 %-kal nőtt. A 2011/2012-es pénzügyi évtől folyamatos növekedés volt tapasztalható, amely elsősorban a nyersanyag-, illetve munkaerőköltségek emelkedésének volt tulajdonítható. Ezt a költségnövekedését – miként az már elhangzott – az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem lehetett megfelelő mértékű áremeléssel fedezni. |
| --- | --- |

(82)

A figyelembe vett időszak alatt a termelési egységköltség 30 %-kal nőtt. A 2011/2012-es pénzügyi évtől folyamatos növekedés volt tapasztalható, amely elsősorban a nyersanyag-, illetve munkaerőköltségek emelkedésének volt tulajdonítható. Ezt a költségnövekedését – miként az már elhangzott – az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt nem lehetett megfelelő mértékű áremeléssel fedezni.

4.4.8.   Munkaerőköltségek

| (83) | Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

  8. táblázat


  Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)
  Index | 100 | 117 | 125 | 124 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(83)

Az uniós gazdasági ágazat átlagos munkaerőköltségei a figyelembe vett időszakban a következőképpen alakultak:

8. táblázat

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség (EUR)

Index

100

117

125

124

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (84) | A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 24 %-kal nőtt. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a gyártási eljárás optimalizálása érdekében az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett javítani alkalmazottai teljesítményét. |
| --- | --- |

(84)

A munkavállalónkénti átlagos munkaerőköltség 24 %-kal nőtt. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a gyártási eljárás optimalizálása érdekében az uniós gazdasági ágazat egyre fokozottabban igyekezett javítani alkalmazottai teljesítményét.

4.4.9.   Készletek

| (85) | Az uniós gazdasági ágazat készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  9. táblázat


  Készletek | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Zárókészletek
  Index | 100 | 82 | 164 | 143 |
| Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve
  Index | 100 | 86 | 153 | 156 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(85)

Az uniós gazdasági ágazat készletszintje a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

9. táblázat

Készletek

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Zárókészletek

Index

100

82

164

143

Zárókészletek a termelés százalékában kifejezve

Index

100

86

153

156

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (86) | A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 43 %-kal növekedtek. A termelési volumen csökkenése és az exportértékesítések növekedése nyomán a 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig csökkentek a zárókészletek. A 2011/2012-es pénzügyi évtől a 2012/2013-as pénzügyi évig nőttek a készletek, aminek hátterében az állt, hogy a termelés nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése szinte változatlan szintű maradt. A zárókészletek a 2012/2013-as pénzügyi évtől a vizsgálati időszakig újfent csökkentek, elsősorban a termelés visszafogására irányuló azon döntés következtében, amellyel a készletek tetemes állományának csökkentését igyekeztek elérni. |
| --- | --- |

(86)

A figyelembe vett időszakban a zárókészletek összességében 43 %-kal növekedtek. A termelési volumen csökkenése és az exportértékesítések növekedése nyomán a 2010/2011-es pénzügyi évtől a 2011/2012-es pénzügyi évig csökkentek a zárókészletek. A 2011/2012-es pénzügyi évtől a 2012/2013-as pénzügyi évig nőttek a készletek, aminek hátterében az állt, hogy a termelés nőtt, míg az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítése szinte változatlan szintű maradt. A zárókészletek a 2012/2013-as pénzügyi évtől a vizsgálati időszakig újfent csökkentek, elsősorban a termelés visszafogására irányuló azon döntés következtében, amellyel a készletek tetemes állományának csökkentését igyekeztek elérni.

| (87) | A termelés százalékában kifejezett zárókészletek csökkentek a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de csaknem megduplázódtak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további növekedés volt tapasztalható. A figyelembe vett időszak alatt összességében 56 %-os növekedést regisztráltak. A 2012/2013-as pénzügyi évben, illetve a vizsgálati időszakban tapasztalt növekedés értékelésekor figyelembe kell venni, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene növekedést mutatott, míg az uniós értékesítés ugyanezen időszak alatt gyakorlatilag változatlan maradt. |
| --- | --- |

(87)

A termelés százalékában kifejezett zárókészletek csökkentek a 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi év között, de csaknem megduplázódtak a 2011/2012-es és a 2012/2013-as pénzügyi év között. A 2012/2013-as pénzügyi év és a vizsgálati időszak között további növekedés volt tapasztalható. A figyelembe vett időszak alatt összességében 56 %-os növekedést regisztráltak. A 2012/2013-as pénzügyi évben, illetve a vizsgálati időszakban tapasztalt növekedés értékelésekor figyelembe kell venni, hogy az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene növekedést mutatott, míg az uniós értékesítés ugyanezen időszak alatt gyakorlatilag változatlan maradt.

4.4.10.   Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások, beruházások megtérülése és tőkebevonási képesség

| (88) | Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

  10. táblázat


  Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)
  Index | 100 | 30 | – 31 | – 80 |
| Pénzforgalom (EUR)
  Index | 100 | 39 | – 48 | – 19 |
| Beruházások (EUR)
  Index | 100 | 182 | 143 | 197 |
| Beruházások megtérülése
  Index | 100 | 14 | – 61 | – 110 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(88)

Az uniós gyártó jövedelmezősége, pénzforgalma, beruházásai és beruházásainak megtérülése a következőképpen alakult a figyelembe vett időszakban:

10. táblázat

Jövedelmezőség, pénzforgalom, beruházások és a beruházások megtérülése

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Az Unióban független vevőknek történő értékesítések jövedelmezősége (az értékesítési forgalom %-ában)

Index

100

30

– 31

– 80

Pénzforgalom (EUR)

Index

100

39

– 48

– 19

Beruházások (EUR)

Index

100

182

143

197

Beruházások megtérülése

Index

100

14

– 61

– 110

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (89) | Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évben a jövedelmezőség számottevően visszaesett, de még továbbra is pozitív tartományban maradt. A 2012/2013-as pénzügyi évtől a jövedelmezőség átlépett a negatív tartományba, és a vizsgálati időszak alatt még tovább csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 180 %-kal csökkent. Ez a változás főként az Unióban dömpingelt áron megjelent indonéziai behozatal nyomán kialakult árnyomással magyarázható, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a költségnövekedéssel összhangban határozza meg árait. |
| --- | --- |

(89)

Az uniós gazdasági ágazat jövedelmezőségét a Bizottság a hasonló termék független vevőknek történő uniós értékesítéséből származó, adózás előtti nettó nyereségében kifejezve állapította meg, a vonatkozó értékesítési forgalom százalékában. A 2010/2011-es és a 2011/2012-es pénzügyi évben a jövedelmezőség számottevően visszaesett, de még továbbra is pozitív tartományban maradt. A 2012/2013-as pénzügyi évtől a jövedelmezőség átlépett a negatív tartományba, és a vizsgálati időszak alatt még tovább csökkent. A figyelembe vett időszak alatt a jövedelmezőség összességében 180 %-kal csökkent. Ez a változás főként az Unióban dömpingelt áron megjelent indonéziai behozatal nyomán kialakult árnyomással magyarázható, amely megakadályozta az uniós gazdasági ágazatot abban, hogy a költségnövekedéssel összhangban határozza meg árait.

| (90) | A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírózó képességére utal. A nettó pénzforgalom változása a jövedelmezőség alakulásával megegyező tendenciát mutatott, vagyis a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent és a 2012/2013-as pénzügyi évtől kezdődően negatív volt. A vizsgálati időszakban ez a tendencia még inkább felerősödött. Összességében a nettó pénzforgalom 119 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban. |
| --- | --- |

(90)

A nettó pénzforgalom az uniós gazdasági ágazat önfinanszírózó képességére utal. A nettó pénzforgalom változása a jövedelmezőség alakulásával megegyező tendenciát mutatott, vagyis a figyelembe vett időszakban folyamatosan csökkent és a 2012/2013-as pénzügyi évtől kezdődően negatív volt. A vizsgálati időszakban ez a tendencia még inkább felerősödött. Összességében a nettó pénzforgalom 119 %-kal csökkent a figyelembe vett időszakban.

| (91) | A figyelembe vett időszakban a beruházások 97 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a karbantartások, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Jóllehet az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai exportáló gyártók korábbi, a figyelembe vett időszak előtti dömpingtevékenységének hatásaival küzdött, helyzete már javulni kezdett, és a figyelembe vett időszak elejétől a 2011/2012-es pénzügyi évig nyereségesen működött. Ilyen körülmények között számos halaszthatatlanná vált beruházás megvalósítására került sor, ami magyarázatul szolgál a beruházási adatok 2011/2012-es pénzügyi évben és az azt követő években tapasztalt jelentős emelkedésére. |
| --- | --- |

(91)

A figyelembe vett időszakban a beruházások 97 %-kal növekedtek. Ezek elsősorban a karbantartások, illetve a jogszabályban előírt biztonsági követelményeknek való megfelelés miatt szükségessé vált beruházások voltak. Jóllehet az uniós gazdasági ágazat még mindig a kínai exportáló gyártók korábbi, a figyelembe vett időszak előtti dömpingtevékenységének hatásaival küzdött, helyzete már javulni kezdett, és a figyelembe vett időszak elejétől a 2011/2012-es pénzügyi évig nyereségesen működött. Ilyen körülmények között számos halaszthatatlanná vált beruházás megvalósítására került sor, ami magyarázatul szolgál a beruházási adatok 2011/2012-es pénzügyi évben és az azt követő években tapasztalt jelentős emelkedésére.

| (92) | A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése – a többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan – a 2012/2013-as pénzügyi évtől, a jövedelmezőség alakulásának negatív tendenciáját tükrözve negatív értéket mutatott. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 210 %-kal csökkent. |
| --- | --- |

(92)

A beruházások megtérülése a beruházások könyv szerinti nettó értékének százalékában meghatározott nyeresége. A hasonló termék előállításához és értékesítéséhez kapcsolódó beruházások megtérülése – a többi pénzügyi mutatóhoz hasonlóan – a 2012/2013-as pénzügyi évtől, a jövedelmezőség alakulásának negatív tendenciáját tükrözve negatív értéket mutatott. A figyelembe vett időszakban a beruházások megtérülése összességében 210 %-kal csökkent.

| (93) | Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte. |
| --- | --- |

(93)

Figyelembe véve a csökkenő jövedelmezőséget, illetve a csökkenő pénzforgalmat, a vállalat tőkebevonási képességét szintén negatív hatás érte.

4.4.11.   A kárra vonatkozó következtetés

| (94) | Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. Eszerint a gyártási volumen és a kapacitáskihasználtság hozzávetőleg 9 %-kal, az értékesítési volumen pedig 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteségek ellensúlyozására irányuló törekvésként a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 3 %-kal csökkentettek, miközben a termelési költségek ezzel párhuzamosan 30 %-kal megemelkedtek. Mindezek következtében a figyelembe vett időszak kezdetekor még pozitív jövedelmezőség visszaesett, és a 2012/2013-as pénzügyi évben negatív tartományba került, a vizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent. Hasonló negatív tendencia volt tapasztalható a nettó pénzforgalom és a beruházások megtérülése tekintetében is. |
| --- | --- |

(94)

Szinte valamennyi főbb kármutató negatív tendenciát jelzett. Eszerint a gyártási volumen és a kapacitáskihasználtság hozzávetőleg 9 %-kal, az értékesítési volumen pedig 17 %-kal csökkent a figyelembe vett időszak alatt. Az értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteségek ellensúlyozására irányuló törekvésként a figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat átlagárai 3 %-kal csökkentettek, miközben a termelési költségek ezzel párhuzamosan 30 %-kal megemelkedtek. Mindezek következtében a figyelembe vett időszak kezdetekor még pozitív jövedelmezőség visszaesett, és a 2012/2013-as pénzügyi évben negatív tartományba került, a vizsgálati időszak alatt pedig tovább csökkent. Hasonló negatív tendencia volt tapasztalható a nettó pénzforgalom és a beruházások megtérülése tekintetében is.

| (95) | A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedés egyrészről egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával, másrészről az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. Pozitív tendencia volt megfigyelhető a beruházások esetében is. E beruházások főként prevenciós intézkedésekhez, illetve biztonsági követelményekhez kapcsolódtak, nem pedig a kapacitás növelését szolgálták. Ezek a kedvező fejlemények tehát nem cáfolják meg a károkozás tényét. |
| --- | --- |

(95)

A figyelembe vett időszak során a foglalkoztatottak száma 8 %-kal nőtt. A figyelembe vett időszak alatt tapasztalt növekedés egyrészről egy volt kapcsolt vállalkozás 2011. évi integrálásával, másrészről az uniós gazdasági ágazat karbantartási részlegének bővítésével magyarázható. Pozitív tendencia volt megfigyelhető a beruházások esetében is. E beruházások főként prevenciós intézkedésekhez, illetve biztonsági követelményekhez kapcsolódtak, nem pedig a kapacitás növelését szolgálták. Ezek a kedvező fejlemények tehát nem cáfolják meg a károkozás tényét.

| (96) | A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében. |
| --- | --- |

(96)

A fentiek alapján a Bizottság az eljárás e szakaszában arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazatot jelentős kár érte az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése értelmében.

5.   OKOZATI ÖSSZEFÜGGÉS

| (97) | Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők:






  a) | a Kínából származó behozatal hatása; |
| --- | --- | --- |

(97)

Az alaprendelet 3. cikke (6) bekezdésének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatal jelentős kárt okozott-e az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság emellett az alaprendelet 3. cikke (7) bekezdésének megfelelően azt is megvizsgálta, hogy más ismert tényezők ezzel egy időben okozhattak-e kárt az uniós gazdasági ágazatnak. A Bizottság gondoskodott arról, hogy az érintett országból származó dömpingelt behozatalon kívüli egyéb tényezők által esetlegesen előidézet károkat ne a dömpingelt behozatalnak tulajdonítsák. Ezek a tényezők a következők:

a)

a Kínából származó behozatal hatása;

| b) | egyéb harmadik országokból származó behozatal; |
| --- | --- |

b)

egyéb harmadik országokból származó behozatal;

| c) | az uniós felhasználás alakulása; |
| --- | --- |

c)

az uniós felhasználás alakulása;

| d) | az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye; |
| --- | --- |

d)

az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye;

| e) | az uniós gazdasági ágazat hiányosságai; |
| --- | --- |

e)

az uniós gazdasági ágazat hiányosságai;

| f) | a pénzügyi válság; |
| --- | --- |

f)

a pénzügyi válság;

| g) | beruházás és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények; |
| --- | --- |

g)

beruházás és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények;

| h) | nyersanyagköltségek és egyéb költségek. |
| --- | --- |

h)

nyersanyagköltségek és egyéb költségek.

5.1.   A dömpingelt behozatal hatása

| (98) | Azt megállapítandó, hogy okozati összefüggés áll-e fenn a nátrium-glutamát Indonéziából származó dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, a Bizottság elemezte a vizsgálat tárgyát képező behozatal volumenét és árszínvonalát, illetve megvizsgálta, hogy e tényezők milyen mértékben járulhattak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(98)

Azt megállapítandó, hogy okozati összefüggés áll-e fenn a nátrium-glutamát Indonéziából származó dömpingelt behozatala és az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kár között, a Bizottság elemezte a vizsgálat tárgyát képező behozatal volumenét és árszínvonalát, illetve megvizsgálta, hogy e tényezők milyen mértékben járulhattak hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

| (99) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az Indonéziából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 182 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés ugyanezen időszak alatti, hozzávetőleg 187 %-os növekedését eredményezte. Mindez egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, valamint piaci részesedésének 15 %-os csökkenésével. Szintén ez okozta az egyéb harmadik országokból származó összbehozatal piaci részesdésének 71 %-os zsugorodását. |
| --- | --- |

(99)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az Indonéziából származó alacsony árú, dömpingelt behozatal volumene a figyelembe vett időszakban 182 %-kal nőtt, ami a piaci részesedés ugyanezen időszak alatti, hozzávetőleg 187 %-os növekedését eredményezte. Mindez egybeesett az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, valamint piaci részesedésének 15 %-os csökkenésével. Szintén ez okozta az egyéb harmadik országokból származó összbehozatal piaci részesdésének 71 %-os zsugorodását.

| (100) | Az indonéziai importárak ezzel egy időben 8 %-kal csökkentek. Az Indonéziából származó behozatal olyan mértékű nyomást gyakorolt az uniós piac áraira, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta költségeinek növekedésével összhangban emelni árait, sőt ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt kénytelen volt azokat csökkenteni. Ez a jövedelmezőség jelentős csökkenéséhez, a 2012/2013-as pénzügyi évtől pedig veszteségességhez vezetett, amely a vizsgálati időszak alatt még markánsabban jelentkezett. |
| --- | --- |

(100)

Az indonéziai importárak ezzel egy időben 8 %-kal csökkentek. Az Indonéziából származó behozatal olyan mértékű nyomást gyakorolt az uniós piac áraira, hogy az uniós gazdasági ágazat nem tudta költségeinek növekedésével összhangban emelni árait, sőt ellenkezőleg, a figyelembe vett időszak alatt kénytelen volt azokat csökkenteni. Ez a jövedelmezőség jelentős csökkenéséhez, a 2012/2013-as pénzügyi évtől pedig veszteségességhez vezetett, amely a vizsgálati időszak alatt még markánsabban jelentkezett.

| (101) | A fentiek alapján a Bizottság a jelenlegi szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása egybeesett az Indonéziából származó, dömpingelt árú behozatal jelentős növekedésével, és hogy az Indonéziából érkező behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el. |
| --- | --- |

(101)

A fentiek alapján a Bizottság a jelenlegi szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulása egybeesett az Indonéziából származó, dömpingelt árú behozatal jelentős növekedésével, és hogy az Indonéziából érkező behozatal meghatározó szerepet játszott abban, hogy az uniós gazdasági ágazat jelentős kárt szenvedett el.

5.2.   Az egyéb tényezők hatásai

5.2.1.   A Kínából származó behozatal hatása

| (102) | A Kínából származó behozatalra jelenleg dömpingellenes vámok vannak érvényben. A figyelembe vett időszak alatt a behozatal volumene 65 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig ennek megfelelően 68 %-kal emelkedett. Mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés azonban alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak során. A kínai árak a figyelembe vett időszakban számottevő mértékben, 20 %-kal csökkentek. A hatályos dömpingellenes vámokat figyelembe véve ezek az árak nem kínáltak az uniós árak alá. |
| --- | --- |

(102)

A Kínából származó behozatalra jelenleg dömpingellenes vámok vannak érvényben. A figyelembe vett időszak alatt a behozatal volumene 65 %-kal nőtt, a piaci részesedés pedig ennek megfelelően 68 %-kal emelkedett. Mind a volumen, mind pedig a piaci részesedés azonban alacsony szinten maradt a figyelembe vett időszak során. A kínai árak a figyelembe vett időszakban számottevő mértékben, 20 %-kal csökkentek. A hatályos dömpingellenes vámokat figyelembe véve ezek az árak nem kínáltak az uniós árak alá.

| (103) | Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a Kínából származó behozatal nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett jelentős kárhoz.

  11. táblázat


  Kínából származó behozatal











  Ország | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kína | Volumen (tonna) | 1 518 | 758 | 1 923 | 2 509 |
| | Index | 100 | 50 | 127 | 165 |
| | Piaci részesedés index | 100 | 57 | 136 | 168 |
| | Átlagár (EUR/tonna) (8) | 1 234 | 1 199 | 1 143 | 992 |
| | Index | 100 | 97 | 93 | 80 |
| Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek. |

(103)

Ilyen körülmények között megállapítható, hogy a Kínából származó behozatal nem járulhatott hozzá az uniós gazdasági ágazat által a vizsgálati időszak alatt elszenvedett jelentős kárhoz.

11. táblázat

Kínából származó behozatal

Ország

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Kína

Volumen (tonna)

1 518

758

1 923

2 509

Index

100

50

127

165

Piaci részesedés index

100

57

136

168

Átlagár (EUR/tonna) (8)

1 234

1 199

1 143

992

Index

100

97

93

80

Forrás: Eurostat és a kitöltött kérdőívek.

5.2.2.   Egyéb harmadik országokból származó behozatal

| (104) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  12. táblázat


  Egyéb harmadik országokból származó behozatal











  Ország | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Brazília | Volumen (tonna) | 2 321 | 969 | 1 070 | 889 |
| | Index | 100 | 42 | 46 | 38 |
| | Piaci részesedés index | 100 | 48 | 49 | 39 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 218 | 1 306 | 1 402 | 1 365 |
| | Index | 100 | 107 | 115 | 112 |
| Koreai Köztársaság | Volumen (tonna) | 1 248 | 2 157 | 923 | 802 |
| | Index | 100 | 173 | 74 | 64 |
| | Piaci részesedés index | 100 | 198 | 79 | 65 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 231 | 1 296 | 1 293 | 1 277 |
| | Index | 100 | 105 | 105 | 104 |
| Vietnam | Volumen (tonna) | 5 707 | 6 042 | 1 820 | 769 |
| | Index | 100 | 106 | 32 | 13 |
| | Piaci részesedés index | 100 | 121 | 34 | 14 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 284 | 1 291 | 1 361 | 1 318 |
| | Index | 100 | 101 | 106 | 103 |
| Egyéb harmadik országok | Volumen (tonna) | 993 | 681 | 478 | 434 |
| | Index | 100 | 69 | 48 | 44 |
| | Piaci részesedés index | 100 | 79 | 52 | 45 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 594 | 1 718 | 2 044 | 2 001 |
| | Index | 100 | 108 | 128 | 126 |
| Egyéb harmadik országok összesen | Volumen (tonna) | 10 268 | 9 848 | 4 291 | 2 894 |
| | Index | 100 | 96 | 42 | 28 |
| | Piaci részesedés index | 100 | 110 | 45 | 29 |
| | Átlagár (EUR/tonna) | 1 293 | 1 323 | 1 433 | 1 424 |
| | Index | 100 | 102 | 111 | 110 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat. |

(104)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

12. táblázat

Egyéb harmadik országokból származó behozatal

Ország

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Brazília

Volumen (tonna)

2 321

969

1 070

889

Index

100

42

46

38

Piaci részesedés index

100

48

49

39

Átlagár (EUR/tonna)

1 218

1 306

1 402

1 365

Index

100

107

115

112

Koreai Köztársaság

Volumen (tonna)

1 248

2 157

923

802

Index

100

173

74

64

Piaci részesedés index

100

198

79

65

Átlagár (EUR/tonna)

1 231

1 296

1 293

1 277

Index

100

105

105

104

Vietnam

Volumen (tonna)

5 707

6 042

1 820

769

Index

100

106

32

13

Piaci részesedés index

100

121

34

14

Átlagár (EUR/tonna)

1 284

1 291

1 361

1 318

Index

100

101

106

103

Egyéb harmadik országok

Volumen (tonna)

993

681

478

434

Index

100

69

48

44

Piaci részesedés index

100

79

52

45

Átlagár (EUR/tonna)

1 594

1 718

2 044

2 001

Index

100

108

128

126

Egyéb harmadik országok összesen

Volumen (tonna)

10 268

9 848

4 291

2 894

Index

100

96

42

28

Piaci részesedés index

100

110

45

29

Átlagár (EUR/tonna)

1 293

1 323

1 433

1 424

Index

100

102

111

110

Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.

| (105) | Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2010/2011-es pénzügyi évi 10 268 tonnáról a vizsgálati időszakban 2 894 tonnára, vagyis a figyelembe vett időszak alatt összességében 72 %-kal esett vissza. Ugyanezen időszak alatt a piaci részesedés 71 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt csupán mintegy egynegyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért részesedésnek. A harmadik országok importárai a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőttek. |
| --- | --- |

(105)

Az egyéb harmadik országokból származó behozatal volumene a 2010/2011-es pénzügyi évi 10 268 tonnáról a vizsgálati időszakban 2 894 tonnára, vagyis a figyelembe vett időszak alatt összességében 72 %-kal esett vissza. Ugyanezen időszak alatt a piaci részesedés 71 %-kal csökkent. Az egyéb harmadik országokból származó behozatal piaci részesedése a vizsgálati időszak alatt csupán mintegy egynegyedét tette ki a 2010/2011-es pénzügyi évben elért részesedésnek. A harmadik országok importárai a figyelembe vett időszak alatt összességében 10 %-kal nőttek.

| (106) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint a teljes, vagyis az indonéziai behozatalt is magában foglaló import a figyelembe vett időszak alatt változatlan maradt. |
| --- | --- |

(106)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint a teljes, vagyis az indonéziai behozatalt is magában foglaló import a figyelembe vett időszak alatt változatlan maradt.

| (107) | Ez az állítás azonban – miként az a 13. táblázatból is kitűnik – ellentmondásban áll a rendelkezésre álló statisztikai adatokkal, amelyekre a vizsgálat megállapításai támaszkodnak. A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló összbehozatal valójában 46 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították.

  13. táblázat


  Teljes behozatal | | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Teljes behozatal | Volumen (tonna) | 20 424 | 20 084 | 24 531 | 29 788 |
| | Index | 100 | 98 | 120 | 146 |
| Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat. |

(107)

Ez az állítás azonban – miként az a 13. táblázatból is kitűnik – ellentmondásban áll a rendelkezésre álló statisztikai adatokkal, amelyekre a vizsgálat megállapításai támaszkodnak. A figyelembe vett időszakban az Unióba irányuló összbehozatal valójában 46 %-kal nőtt. Az állítást ezért elutasították.

13. táblázat

Teljes behozatal

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Teljes behozatal

Volumen (tonna)

20 424

20 084

24 531

29 788

Index

100

98

120

146

Forrás: kitöltött kérdőívek és Eurostat.

| (108) | A fentiek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem befolyásolta az Indonéziából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(108)

A fentiek alapján ideiglenesen megállapítást nyert, hogy az egyéb harmadik országokból származó behozatal nem befolyásolta az Indonéziából származó dömpingelt behozatal és az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár közötti okozati összefüggést.

5.2.3.   Az uniós felhasználás alakulása

| (109) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás mindössze 2 %-os, enyhe csökkenést mutatott, ami nem szolgálhat magyarázatul az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, illetve piaci részesedésének 15 %-os visszaesésére. Következésképpen ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a felhasználás alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz. |
| --- | --- |

(109)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós felhasználás mindössze 2 %-os, enyhe csökkenést mutatott, ami nem szolgálhat magyarázatul az uniós gazdasági ágazat értékesítési volumenének 17 %-os, illetve piaci részesedésének 15 %-os visszaesésére. Következésképpen ideiglenesen megállapítást nyert, hogy a felhasználás alakulása nem járult hozzá az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kárhoz.

5.2.4.   Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

| (110) | Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

  14. táblázat


  Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye | 2010/2011-es pénzügyi év | 2011/2012-es pénzügyi év | 2012/2013-as pénzügyi év | Vizsgálati időszak |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Exportvolumen-index | 100 | 249 | 234 | 222 |
| Átlagos egységár index | 100 | 107 | 101 | 95 |
| Forrás: kitöltött kérdőív. |

(110)

Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a következőképpen alakult a figyelembe vett időszak alatt:

14. táblázat

Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye

2010/2011-es pénzügyi év

2011/2012-es pénzügyi év

2012/2013-as pénzügyi év

Vizsgálati időszak

Exportvolumen-index

100

249

234

222

Átlagos egységár index

100

107

101

95

Forrás: kitöltött kérdőív.

| (111) | Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a 2011/2012-es pénzügyi évben nőtt, majd a következő években a vizsgálati időszakig enyhén csökkent. A figyelembe vett időszak során a volumen közel kétszeresére nőtt, míg ugyanezen időszak alatt az exportárak enyhe (5 %-os) csökkenést mutattak. Az exportértékesítés növekedése részben ellensúlyozta az uniós értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteséget. Ami azt illeti, ha az exportértékesítések nem nőttek volna, akkor a dömpingelt behozatal által kifejtett erőteljes árnyomás mellett a méretgazdaságossági veszteség, illetve az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségére kifejtett hatás még nagyobb mértéket ért volna el. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye tehát nem súlyosbíthatta a kialakult hátrányos helyzetet. |
| --- | --- |

(111)

Az uniós gazdasági ágazat exportvolumene a 2011/2012-es pénzügyi évben nőtt, majd a következő években a vizsgálati időszakig enyhén csökkent. A figyelembe vett időszak során a volumen közel kétszeresére nőtt, míg ugyanezen időszak alatt az exportárak enyhe (5 %-os) csökkenést mutattak. Az exportértékesítés növekedése részben ellensúlyozta az uniós értékesítési volumen és piaci részesedés tekintetében elszenvedett veszteséget. Ami azt illeti, ha az exportértékesítések nem nőttek volna, akkor a dömpingelt behozatal által kifejtett erőteljes árnyomás mellett a méretgazdaságossági veszteség, illetve az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltségére kifejtett hatás még nagyobb mértéket ért volna el. Az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye tehát nem súlyosbíthatta a kialakult hátrányos helyzetet.

| (112) | Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése a közelmúltban megszerzett törökországi kapcsolatban álló élelmiszer-feldolgozó vállalatnak értékesített nátrium-glutamát-exportra vezethető vissza. Ezt azt állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Ráadásul a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak a vizsgálati időszakot követően tett szert az élelmiszer-feldolgozó vállalatra. E tényező a vizsgálati időszak alatt tehát semmiféle hatást nem gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Következésképpen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a törökországi kapcsolatban álló vállalat felé irányuló értékesítése nem befolyásolta az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(112)

Egyes érdekelt felek azt állították, hogy az uniós gazdasági ágazat uniós piaci értékesítésének visszaesése a közelmúltban megszerzett törökországi kapcsolatban álló élelmiszer-feldolgozó vállalatnak értékesített nátrium-glutamát-exportra vezethető vissza. Ezt azt állítást nem támasztották alá bizonyítékokkal. Ráadásul a vizsgálat során bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat csak a vizsgálati időszakot követően tett szert az élelmiszer-feldolgozó vállalatra. E tényező a vizsgálati időszak alatt tehát semmiféle hatást nem gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére. Következésképpen megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazatnak a törökországi kapcsolatban álló vállalat felé irányuló értékesítése nem befolyásolta az okozati összefüggést.

5.2.5.   Az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai

| (113) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár hátterében az áll, hogy az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott gyártási eljárást eredendően hiányosságok jellemzik. A szóban forgó érdekelt fél azonban egyetlen konkrét hiányosságot sem említett, amellett, hogy állítását elmulasztotta bizonyítékokkal alátámasztani. A vizsgálat során szintén nem derült fény arra, hogy bármiféle potenciális hiányosság jellemezné az uniós gazdasági ágazatot. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai nem befolyásolták az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(113)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár hátterében az áll, hogy az uniós gazdasági ágazat által alkalmazott gyártási eljárást eredendően hiányosságok jellemzik. A szóban forgó érdekelt fél azonban egyetlen konkrét hiányosságot sem említett, amellett, hogy állítását elmulasztotta bizonyítékokkal alátámasztani. A vizsgálat során szintén nem derült fény arra, hogy bármiféle potenciális hiányosság jellemezné az uniós gazdasági ágazatot. Ebből adódóan ezt az állítást elutasították. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat állítólagos hiányosságai nem befolyásolták az okozati összefüggést.

5.2.6.   A pénzügyi válság

| (114) | Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár a pénzügyi válság nyomán alakult ki. A nátrium-glutamát uniós piacát azonban nem jellemezte volatilitás, mivel a globális pénzügyi válság e piacon csak elhanyagolható mértékben éreztette hatását. Ellenkező esetben, illetve ha az uniós gazdasági ágazat veszteségei ténylegesen a globális pénzügyi válságnak lennének betudhatók, akkor a válság miatt a nátrium-glutamát-piacon versengő összes többi szereplőnek is hasonló helyzettel kellett volna szembesülnie. Láthatóan azonban az indonéziai nátrium-glutamát-gyártók a globális pénzügyi válság ellenére képesek voltak növelni értékesítési volumenüket az uniós piacon. Semmilyen ok nem támasztja tehát alá, hogy az uniós gazdasági ágazatot sokkal hátrányosabban érintette volna a globális pénzügyi válság, mint ázsiai versenytársait. Az érvet emiatt el kell utasítani. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a globális pénzügyi válság hatásai nem befolyásolták az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(114)

Az egyik fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért jelentős kár a pénzügyi válság nyomán alakult ki. A nátrium-glutamát uniós piacát azonban nem jellemezte volatilitás, mivel a globális pénzügyi válság e piacon csak elhanyagolható mértékben éreztette hatását. Ellenkező esetben, illetve ha az uniós gazdasági ágazat veszteségei ténylegesen a globális pénzügyi válságnak lennének betudhatók, akkor a válság miatt a nátrium-glutamát-piacon versengő összes többi szereplőnek is hasonló helyzettel kellett volna szembesülnie. Láthatóan azonban az indonéziai nátrium-glutamát-gyártók a globális pénzügyi válság ellenére képesek voltak növelni értékesítési volumenüket az uniós piacon. Semmilyen ok nem támasztja tehát alá, hogy az uniós gazdasági ágazatot sokkal hátrányosabban érintette volna a globális pénzügyi válság, mint ázsiai versenytársait. Az érvet emiatt el kell utasítani. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy a globális pénzügyi válság hatásai nem befolyásolták az okozati összefüggést.

5.2.7.   Beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények

| (115) | Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár arra vezethető vissza, hogy az Unióban alkalmazandó biztonsági előírások betartása jelentős beruházásokat tett szükségessé. |
| --- | --- |

(115)

Az egyik érdekelt fél állítása szerint az uniós gazdasági ágazatot ért kár arra vezethető vissza, hogy az Unióban alkalmazandó biztonsági előírások betartása jelentős beruházásokat tett szükségessé.

| (116) | A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az uniós előírásokhoz kapcsolódó beruházások az egyéb jellegű beruházásokhoz képest a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak jelentős hányadát a prevenciót szolgáló karbantartási beruházások tették ki. A beruházások a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi évben mutattak számottevő növekedést. E növekedés azzal magyarázható, hogy a még mindig a korábbi dömpingelt kínai behozatal következményeivel küzdő uniós gazdasági ágazat kénytelen volt a veszteséges időszakok utánra halasztani a prevenciót szolgáló karbantartásokra irányuló beruházásokat. Amint a kínai behozatalra kivetett vámok éreztették hatásukat a piacon, az uniós gazdasági ágazat ismét nyereséget tudott termelni, és a szokásos mértékben valósíthatta meg beruházásait. A következő időszakok során a beruházások hasonló szinten maradtak és továbbra is főként a karbantartásra összpontosultak. Kapacitásnövelést célzó beruházásra nem került sor, így a kapacitás a figyelembe vett időszak alatt állandó maradt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásai nem befolyásolták az okozati összefüggést. |
| --- | --- |

(116)

A vizsgálat során azonban megállapítást nyert, hogy az uniós előírásokhoz kapcsolódó beruházások az egyéb jellegű beruházásokhoz képest a figyelembe vett időszak alatt végig alacsony szinten maradtak. Az uniós gazdasági ágazat beruházásainak jelentős hányadát a prevenciót szolgáló karbantartási beruházások tették ki. A beruházások a 2010/2011-es és 2011/2012-es pénzügyi évben mutattak számottevő növekedést. E növekedés azzal magyarázható, hogy a még mindig a korábbi dömpingelt kínai behozatal következményeivel küzdő uniós gazdasági ágazat kénytelen volt a veszteséges időszakok utánra halasztani a prevenciót szolgáló karbantartásokra irányuló beruházásokat. Amint a kínai behozatalra kivetett vámok éreztették hatásukat a piacon, az uniós gazdasági ágazat ismét nyereséget tudott termelni, és a szokásos mértékben valósíthatta meg beruházásait. A következő időszakok során a beruházások hasonló szinten maradtak és továbbra is főként a karbantartásra összpontosultak. Kapacitásnövelést célzó beruházásra nem került sor, így a kapacitás a figyelembe vett időszak alatt állandó maradt. Ennek alapján megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat beruházásai nem befolyásolták az okozati összefüggést.

5.2.8.   Nyersanyagköltségek és egyéb költségek

| (117) | Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a fő nyersanyagok – nevezetesen az ipari cukor, az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav – árának jelentős emelkedése okozta. |
| --- | --- |

(117)

Több érdekelt fél állította, hogy az uniós gazdasági ágazatot ért kárt a fő nyersanyagok – nevezetesen az ipari cukor, az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav – árának jelentős emelkedése okozta.

Ipari cukor

| (118) | Az uniós gazdasági ágazat termelési összköltségének egyik fő költségtényezője az ipari cukor. Miként az a (81) preambulumbekezdésben szerepel, a figyelembe vett időszakban valóban nőtt az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége – az ipari cukor költségét is beleértve. A nyilvánosan hozzáférhető statisztikai adatok (9) alapján az ipari cukor uniós átlagára – noha a 2010/2011-es pénzügyi évtől 2012 közepéig számottevően nőtt – továbbra is a világpiaci ár alatt maradt. Ezt követően az ipari cukor ára mind az Unióban, mind pedig a világpiacon csökkenést mutatott, és hasonló szintet ért el. Megalapozatlan tehát és el kell utasítani azt az érvet, amely szerint a cukorárak emelkedése szerepet játszott a kár kialakulásában. |
| --- | --- |

(118)

Az uniós gazdasági ágazat termelési összköltségének egyik fő költségtényezője az ipari cukor. Miként az a (81) preambulumbekezdésben szerepel, a figyelembe vett időszakban valóban nőtt az uniós gazdasági ágazat termelési egységköltsége – az ipari cukor költségét is beleértve. A nyilvánosan hozzáférhető statisztikai adatok (9) alapján az ipari cukor uniós átlagára – noha a 2010/2011-es pénzügyi évtől 2012 közepéig számottevően nőtt – továbbra is a világpiaci ár alatt maradt. Ezt követően az ipari cukor ára mind az Unióban, mind pedig a világpiacon csökkenést mutatott, és hasonló szintet ért el. Megalapozatlan tehát és el kell utasítani azt az érvet, amely szerint a cukorárak emelkedése szerepet játszott a kár kialakulásában.

Vegyipari termékek

| (119) | A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat ammóniához, nátrium-hidroxidhoz és a kénsavhoz kapcsolódó költségei e termékek nemzetközi árával összhangban emelkedtek. A szóban forgó áremelkedés tehát nemcsak az uniós gazdasági ágazatot, hanem a harmadik országbeli szereplőket is érintette. Ennek alapján az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav árai nem tekinthetők olyan tényezőknek, amelyek szerepet játszhattak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár előidézésében. |
| --- | --- |

(119)

A figyelembe vett időszak alatt az uniós gazdasági ágazat ammóniához, nátrium-hidroxidhoz és a kénsavhoz kapcsolódó költségei e termékek nemzetközi árával összhangban emelkedtek. A szóban forgó áremelkedés tehát nemcsak az uniós gazdasági ágazatot, hanem a harmadik országbeli szereplőket is érintette. Ennek alapján az ammónia, a nátrium-hidroxid és a kénsav árai nem tekinthetők olyan tényezőknek, amelyek szerepet játszhattak az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kár előidézésében.

Egyéb tényezők

| (120) | Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a magasabb energia-, munkaerő, illetve csomagolási költségek idézték elő az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. Jóllehet a vizsgálat során valóban bebizonyosodott, hogy az említett költségtényezők növekedést mutattak a figyelembe vett időszak alatt (lásd a (81) és (83) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is megállapította, hogy az indonéziai behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat még csak részben sem tudta beépíteni e költségnövekedést eladási áraiba. E tényezők költségnövekedése tehát nem tekinthető olyan változásnak, amely előidézhette az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt. |
| --- | --- |

(120)

Egy másik érdekelt fél azt állította, hogy a magasabb energia-, munkaerő, illetve csomagolási költségek idézték elő az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt. Jóllehet a vizsgálat során valóban bebizonyosodott, hogy az említett költségtényezők növekedést mutattak a figyelembe vett időszak alatt (lásd a (81) és (83) preambulumbekezdést), a Bizottság azt is megállapította, hogy az indonéziai behozatal árnyomása miatt az uniós gazdasági ágazat még csak részben sem tudta beépíteni e költségnövekedést eladási áraiba. E tényezők költségnövekedése tehát nem tekinthető olyan változásnak, amely előidézhette az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett kárt.

5.3.   Az okozati összefüggésre vonatkozó következtetés

| (121) | A fentiekben bemutatott elemzés azt mutatja, hogy a 2010/2011-es pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene, illetve piaci részesedése jelentős mértékben nőtt, míg az importárak a figyelembe vett időszak alatt csökkentek. |
| --- | --- |

(121)

A fentiekben bemutatott elemzés azt mutatja, hogy a 2010/2011-es pénzügyi év és a vizsgálati időszak között az Indonéziából származó dömpingelt behozatal volumene, illetve piaci részesedése jelentős mértékben nőtt, míg az importárak a figyelembe vett időszak alatt csökkentek.

| (122) | Az Indonéziából származó alacsony árú behozatal piaci részesdésének növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesdésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással együtt jelentős veszteségeket okozott az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(122)

Az Indonéziából származó alacsony árú behozatal piaci részesdésének növekedése az uniós gazdasági ágazat piaci részesdésének jelentős csökkenésével esett egybe, ami az árakra gyakorolt leszorító hatással együtt jelentős veszteségeket okozott az uniós gazdasági ágazatnak.

| (123) | Másfelől, azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy azok közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása. |
| --- | --- |

(123)

Másfelől, azon egyéb tényezők vizsgálata, amelyek az uniós gazdasági ágazatnak kárt okozhattak, azt mutatta ki, hogy azok közül egyiknek sem lehetett jelentős negatív hatása.

| (124) | A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt import okozta, és ezt az okozati összefüggést más tényező nem befolyásolta. |
| --- | --- |

(124)

A fentiek alapján a Bizottság e szakaszban arra a következtetésre jutott, hogy az uniós gazdasági ágazat által elszenvedett jelentős kárt az érintett országból származó dömpingelt import okozta, és ezt az okozati összefüggést más tényező nem befolyásolta.

| (125) | A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A Kínából, illetve az egyéb harmadik országokból származó behozatalok, a felhasználás alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós gazdasági ágazatra jellemző állítólagos hiányosságok, a pénzügyi válság, a beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények, valamint a nyersanyag-, illetve egyéb költségek korlátozott mértékben járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulásához. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság megkülönböztette és szétválasztotta az uniós gazdasági ágazat helyzetét befolyásoló összes ismert tényező hatásait és a dömpingelt behozatal káros hatásait. A Kínából, illetve az egyéb harmadik országokból származó behozatalok, a felhasználás alakulása, az uniós gazdasági ágazat exportteljesítménye, az uniós gazdasági ágazatra jellemző állítólagos hiányosságok, a pénzügyi válság, a beruházások és a biztonságra vonatkozó uniós szabályozási követelmények, valamint a nyersanyag-, illetve egyéb költségek korlátozott mértékben járultak hozzá az uniós gazdasági ágazat helyzetének kedvezőtlen alakulásához.

6.   AZ UNIÓS ÉRDEK

6.1.   Előzetes megjegyzés

| (126) | Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a dömping káros hatása, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a kereskedők, az importőrök, a felhasználók és a nyersanyag-beszállítók érdekeit is. |
| --- | --- |

(126)

Az alaprendelet 21. cikkével összhangban a Bizottság megvizsgálta, hogy annak ellenére, hogy megállapításra került a dömping káros hatása, jelen esetben az intézkedések elfogadása biztosan nem sértené-e az uniós érdeket. Az uniós érdek meghatározása az összes különböző érintett érdek értékelésén alapult, beleértve az uniós gazdasági ágazat, a kereskedők, az importőrök, a felhasználók és a nyersanyag-beszállítók érdekeit is.

6.2.   Az uniós gazdasági ágazat érdeke

| (127) | A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat az Indonéziából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte valamennyi kármutató negatív tendenciáról tanúskodott, és a figyelembe vett időszak alatt mindenekelőtt a termelési volumen, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és a jövedelmezőség mutatott csökkenést. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is. A készletek ugyanezen időszak alatt nőttek. |
| --- | --- |

(127)

A vizsgálat során megállapítást nyert, hogy az uniós gazdasági ágazat az Indonéziából származó dömpingelt behozatal következtében jelentős kárt szenvedett. Szinte valamennyi kármutató negatív tendenciáról tanúskodott, és a figyelembe vett időszak alatt mindenekelőtt a termelési volumen, az értékesítési volumen, a piaci részesedés és a jövedelmezőség mutatott csökkenést. Negatív tendenciáról árulkodik a pénzügyi teljesítményhez kapcsolódó többi, így például a pénzforgalomra és a beruházások megtérülésére vonatkozó mutató is. A készletek ugyanezen időszak alatt nőttek.

| (128) | Az intézkedések bevezetésével az importárak várhatóan emelkedni fognak, és az uniós gazdasági ágazat kikerül a dömpingelt behozatal nyomán jelenleg fennálló árnyomás alól. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát majd lehetősége nyílik arra, hogy a költségnövekedés beépítése, illetve a nyereséget biztosító árszint fokozatos elérése céljából emelje árait. Ez a termelési és értékesítési volumen alakulását is kedvezően fogja befolyásolni. Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, akkor az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Tovább csökkenne értékesítési volumene és piaci részesedése, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása továbbra is fennállna, amely miatt az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne árait az Unióban az alacsony árakhoz igazítani. Egy ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat további jelentős veszteségeket lenne kénytelen elkönyvelni. Az sem kizárt, hogy az értékesítési és termelési volumen csökkenése, valamint a tetemes veszteségek nyomán az uniós gazdasági ágazat középtávon arra kényszerülne, hogy teljesen felhagyjon a termeléssel, ami az unióbeli foglalkoztatás csökkenésével járna együtt. Emellett az Unió a harmadik országokból származó behozataloktól függne. |
| --- | --- |

(128)

Az intézkedések bevezetésével az importárak várhatóan emelkedni fognak, és az uniós gazdasági ágazat kikerül a dömpingelt behozatal nyomán jelenleg fennálló árnyomás alól. Az uniós gazdasági ágazatnak tehát majd lehetősége nyílik arra, hogy a költségnövekedés beépítése, illetve a nyereséget biztosító árszint fokozatos elérése céljából emelje árait. Ez a termelési és értékesítési volumen alakulását is kedvezően fogja befolyásolni. Amennyiben elmarad az intézkedések bevezetése, akkor az uniós gazdasági ágazat minden bizonnyal még kedvezőtlenebb helyzetbe kerül. Tovább csökkenne értékesítési volumene és piaci részesedése, mivel a dömpingelt behozatal árnyomása továbbra is fennállna, amely miatt az uniós gazdasági ágazat kénytelen lenne árait az Unióban az alacsony árakhoz igazítani. Egy ilyen forgatókönyv esetén az uniós gazdasági ágazat további jelentős veszteségeket lenne kénytelen elkönyvelni. Az sem kizárt, hogy az értékesítési és termelési volumen csökkenése, valamint a tetemes veszteségek nyomán az uniós gazdasági ágazat középtávon arra kényszerülne, hogy teljesen felhagyjon a termeléssel, ami az unióbeli foglalkoztatás csökkenésével járna együtt. Emellett az Unió a harmadik országokból származó behozataloktól függne.

| (129) | A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná. |
| --- | --- |

(129)

A jelenlegi szakaszban tehát megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes vámok bevezetése az uniós gazdasági ágazat érdekét szolgálná.

6.3.   Az importőrök/kereskedők érdeke

| (130) | Tizennégy vállalat jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően. A mintába három független importőrt vettek fel, akik ezután kérdőívet kaptak, de csak egyikőjük válaszolt. Ennél a vállalatnál sor került a helyszíni ellenőrzésre. |
| --- | --- |

(130)

Tizennégy vállalat jelentkezett az eljárás megindításáról szóló értesítés közzétételét követően. A mintába három független importőrt vettek fel, akik ezután kérdőívet kaptak, de csak egyikőjük válaszolt. Ennél a vállalatnál sor került a helyszíni ellenőrzésre.

| (131) | Az importőr forgalmának kevesebb mint 15 %-át adta az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatala. A Bizottság úgy találta, hogy bár a vámkivetés kedvezőtlenül befolyásolhatja a vállalat nátrium-glutamát kapcsán végzett tevékenységét, az importőr összességében nyereséges maradna. |
| --- | --- |

(131)

Az importőr forgalmának kevesebb mint 15 %-át adta az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatala. A Bizottság úgy találta, hogy bár a vámkivetés kedvezőtlenül befolyásolhatja a vállalat nátrium-glutamát kapcsán végzett tevékenységét, az importőr összességében nyereséges maradna.

| (132) | A vizsgálat során egy, a nátrium-glutamát uniós piacon történő és Unión kívüli viszonteladásában érintett uniós kereskedő vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal. A szóban forgó kereskedő elsősorban az Uniós gazdasági ágazattól, de Indonéziából és egyéb harmadik országokból is vásárolt nátrium-glutamátot. A kereskedő nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenysége marginálisnak tekinthető össztevékenységén belül. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések elhanyagolható mértékű hatást gyakorolnának helyzetére. |
| --- | --- |

(132)

A vizsgálat során egy, a nátrium-glutamát uniós piacon történő és Unión kívüli viszonteladásában érintett uniós kereskedő vette fel a kapcsolatot a Bizottsággal. A szóban forgó kereskedő elsősorban az Uniós gazdasági ágazattól, de Indonéziából és egyéb harmadik országokból is vásárolt nátrium-glutamátot. A kereskedő nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenysége marginálisnak tekinthető össztevékenységén belül. Mindezek alapján megállapítást nyert, hogy a dömpingellenes intézkedések elhanyagolható mértékű hatást gyakorolnának helyzetére.

6.4.   A felhasználók érdeke

| (133) | A felhasználók elsősorban az „élelmiszer- és italágazatban” végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és kész élelmiszerek előállításához használják fel. A nátrium-glutamátot emellett alkalmazzák még bizonyos, nem élelmiszer-ipari célokra, például mosó- és tisztítószerek gyártásához is. |
| --- | --- |

(133)

A felhasználók elsősorban az „élelmiszer- és italágazatban” végzik tevékenységüket, ahol a nátrium-glutamátot fűszerkeverékek, levesek és kész élelmiszerek előállításához használják fel. A nátrium-glutamátot emellett alkalmazzák még bizonyos, nem élelmiszer-ipari célokra, például mosó- és tisztítószerek gyártásához is.

| (134) | Harminchárom vállalat jelentkezett és kapott kérdőívet. Öt vállalat működött együtt a vizsgálat során oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Közülük négy az élelmiszer- és italágazatban, egy pedig a nem élelmiszer-ipari ágazatban végzi tevékenységét. Az együttműködő vállalatok közül kettő esetében végeztek helyszíni ellenőrzést: az egyik vállalat az élelmiszer- és italágazatban tevékenykedett, a másik mosó- és tisztítószerek gyártásával foglalkozott. |
| --- | --- |

(134)

Harminchárom vállalat jelentkezett és kapott kérdőívet. Öt vállalat működött együtt a vizsgálat során oly módon, hogy benyújtotta a kitöltött kérdőívet. Közülük négy az élelmiszer- és italágazatban, egy pedig a nem élelmiszer-ipari ágazatban végzi tevékenységét. Az együttműködő vállalatok közül kettő esetében végeztek helyszíni ellenőrzést: az egyik vállalat az élelmiszer- és italágazatban tevékenykedett, a másik mosó- és tisztítószerek gyártásával foglalkozott.

Élelmiszer- és italágazat

| (135) | A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy azon együttműködő vállalatok esetében, amelyek a szükséges adatokat rendelkezésre bocsátották, a nátrium-glutamátot tartalmazó termékeik összköltségén belül a nátrium-glutamát átlagosan 5 %-os részarányt képviselt. |
| --- | --- |

(135)

A vizsgálat során bebizonyosodott, hogy azon együttműködő vállalatok esetében, amelyek a szükséges adatokat rendelkezésre bocsátották, a nátrium-glutamátot tartalmazó termékeik összköltségén belül a nátrium-glutamát átlagosan 5 %-os részarányt képviselt.

| (136) | Két együttműködő vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot és egyáltalán nem, vagy csak igen kis mennyiségben importáltak Indonéziából. A szóban forgó két vállalat esetében a nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódóan végzett tevékenységek hozzávetőleg teljes tevékenységük egyharmadát tették ki. A vállalatok a vizsgálati időszak alatt nyereségesen működtek. E megállapítások fényében az Indonéziával szemben tervezett intézkedések valószínűleg korlátozott mértékű hatást fognak gyakorolni e vállalatokra. |
| --- | --- |

(136)

Két együttműködő vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt nátrium-glutamátot és egyáltalán nem, vagy csak igen kis mennyiségben importáltak Indonéziából. A szóban forgó két vállalat esetében a nátrium-glutamátot tartalmazó termékekhez kapcsolódóan végzett tevékenységek hozzávetőleg teljes tevékenységük egyharmadát tették ki. A vállalatok a vizsgálati időszak alatt nyereségesen működtek. E megállapítások fényében az Indonéziával szemben tervezett intézkedések valószínűleg korlátozott mértékű hatást fognak gyakorolni e vállalatokra.

| (137) | A másik két vállalat nagyobb mennyiségű nátrium-glutamátot vásárolt Indonéziából, de össztevékenységükön belül a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenységek viszonylag jelentéktelen hányadot tettek ki. Emellett e két vállalat – a rendelkezésre bocsátott információk alapján – nyereségesen működött a vizsgálati időszak alatt. Az Indonéziából származó nátrium-glutamáttal szembeni esetleges intézkedések tehát nem valószínű, hogy jelentős hatást gyakorolnának ezen vállalatokra. |
| --- | --- |

(137)

A másik két vállalat nagyobb mennyiségű nátrium-glutamátot vásárolt Indonéziából, de össztevékenységükön belül a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenységek viszonylag jelentéktelen hányadot tettek ki. Emellett e két vállalat – a rendelkezésre bocsátott információk alapján – nyereségesen működött a vizsgálati időszak alatt. Az Indonéziából származó nátrium-glutamáttal szembeni esetleges intézkedések tehát nem valószínű, hogy jelentős hatást gyakorolnának ezen vállalatokra.

A nem élelmiszer-ipari ágazat

| (138) | Az egyik együttműködő vállalat nátrium-glutamát felhasználásával állított elő mosó- és tisztítószereket. A nátrium-glutamát e termékek gyártási költségén belül 15 % és 20 % közötti részarányt képviselt. A vizsgálati időszak során a vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt, de emellett Indonéziából, illetve kisebb mértékben Koreából is importált nátrium-glutamátot. Teljes tevékenységének csak csekély hányadát tették ki a nátrium-glutamátot tartalmazó termékek kapcsán végzett tevékenységek, amelyekről ráadásul megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt 5 % és 10 % közötti nyereséget termeltek. |
| --- | --- |

(138)

Az egyik együttműködő vállalat nátrium-glutamát felhasználásával állított elő mosó- és tisztítószereket. A nátrium-glutamát e termékek gyártási költségén belül 15 % és 20 % közötti részarányt képviselt. A vizsgálati időszak során a vállalat főként az uniós gazdasági ágazattól vásárolt, de emellett Indonéziából, illetve kisebb mértékben Koreából is importált nátrium-glutamátot. Teljes tevékenységének csak csekély hányadát tették ki a nátrium-glutamátot tartalmazó termékek kapcsán végzett tevékenységek, amelyekről ráadásul megállapítást nyert, hogy a vizsgálati időszak alatt 5 % és 10 % közötti nyereséget termeltek.

| (139) | Noha mindezek alapján nem zárható ki, hogy a szóban forgó vállalatot kedvezőtlenül érintené az Indonéziával szembeni intézkedések bevezetése, a rendelkezésre álló alternatív beszerzési források, illetve a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenység nyereségessége arra enged következtetni, hogy az intézkedések lehetséges hatásai e vállalat tekintetében korlátozottak lennének. |
| --- | --- |

(139)

Noha mindezek alapján nem zárható ki, hogy a szóban forgó vállalatot kedvezőtlenül érintené az Indonéziával szembeni intézkedések bevezetése, a rendelkezésre álló alternatív beszerzési források, illetve a nátrium-glutamáthoz kapcsolódóan végzett tevékenység nyereségessége arra enged következtetni, hogy az intézkedések lehetséges hatásai e vállalat tekintetében korlátozottak lennének.

| (140) | A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy tekintettel a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keretre (10), a mosó- és tisztítószerek gyártása során a nátrium-glutamátot feltehetően nagyobb mennyiségben fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Emiatt az Unióban várhatóan számottevően meg fog nőni a nátrium-glutamát iránti kereslet, és ha a nátrium-glutamát behozatalára dömpingellenes vámokat vetnek ki, akkor az kedvezőtlen hatással lenne ezen új piac fejlődésére. |
| --- | --- |

(140)

A szóban forgó érdekelt fél azt állította, hogy tekintettel a foszfátok és más foszforvegyületek használatát tiltó uniós szabályozási keretre (10), a mosó- és tisztítószerek gyártása során a nátrium-glutamátot feltehetően nagyobb mennyiségben fogják a foszfátok és más foszforvegyületek helyettesítésére alkalmazni. Emiatt az Unióban várhatóan számottevően meg fog nőni a nátrium-glutamát iránti kereslet, és ha a nátrium-glutamát behozatalára dömpingellenes vámokat vetnek ki, akkor az kedvezőtlen hatással lenne ezen új piac fejlődésére.

| (141) | A jelenlegi szakaszban mindazonáltal nehéz megítélni, hogy az új jogi keret milyen hatást gyakorol majd az uniós piacra, illetve hogy egyáltalán előmozdítja-e, és ha igen, akkor milyen mértékben a nátrium-glutamát alapú mosó- és tisztítószerek gyártását, vagyis lesz-e hatással az unión belüli nátrium-glutamát-keresletre. Az érdekelt fél emellett a dömpingellenes vám esetleges káros hatásának mértékére vonatkozóan sem szolgált bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vám célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Így az indonéziai behozatal továbbra is elláthatja az uniós piacot, de tisztességes árakon. A vizsgálat során emellett bebizonyosodott, hogy számos alternatív – például brazíliai, vietnami és koreai – beszerzési forrás áll rendelkezésre. |
| --- | --- |

(141)

A jelenlegi szakaszban mindazonáltal nehéz megítélni, hogy az új jogi keret milyen hatást gyakorol majd az uniós piacra, illetve hogy egyáltalán előmozdítja-e, és ha igen, akkor milyen mértékben a nátrium-glutamát alapú mosó- és tisztítószerek gyártását, vagyis lesz-e hatással az unión belüli nátrium-glutamát-keresletre. Az érdekelt fél emellett a dömpingellenes vám esetleges káros hatásának mértékére vonatkozóan sem szolgált bizonyítékokkal. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a dömpingellenes vám célja az egyenlő versenyfeltételek helyreállítása az uniós piacon. Így az indonéziai behozatal továbbra is elláthatja az uniós piacot, de tisztességes árakon. A vizsgálat során emellett bebizonyosodott, hogy számos alternatív – például brazíliai, vietnami és koreai – beszerzési forrás áll rendelkezésre.

| (142) | A vizsgálat során tett megállapítások fényében egyébként, még ha a szóban forgó vállalat teljes nátrium-glutamát szükségletét Indonéziából származó behozatalokkal fedeznék, a vállalat nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenységének jövedelmezősége akkor is pozitív maradna. Ez, a legkedvezőtlenebb helyzettel számoló forgatókönyv figyelmen kívül hagyja, hogy a vám bizonyos hányada – legalábbis részben – áthárítható a végfelhasználóira. |
| --- | --- |

(142)

A vizsgálat során tett megállapítások fényében egyébként, még ha a szóban forgó vállalat teljes nátrium-glutamát szükségletét Indonéziából származó behozatalokkal fedeznék, a vállalat nátrium-glutamáthoz kapcsolódó tevékenységének jövedelmezősége akkor is pozitív maradna. Ez, a legkedvezőtlenebb helyzettel számoló forgatókönyv figyelmen kívül hagyja, hogy a vám bizonyos hányada – legalábbis részben – áthárítható a végfelhasználóira.

6.5.   A beszállítók érdeke

| (143) | Négy uniós nyersanyag-beszállító jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. Esetükben az uniós gazdasági ágazat számára értékesített nyersanyagok teljes forgalmuknak csak kis hányadát tették ki. A beszállítók helyzetét tehát nem érintené, ha nem kerülnének bevezetésre intézkedések. |
| --- | --- |

(143)

Négy uniós nyersanyag-beszállító jelentkezett és nyújtott be kitöltött kérdőívet. Esetükben az uniós gazdasági ágazat számára értékesített nyersanyagok teljes forgalmuknak csak kis hányadát tették ki. A beszállítók helyzetét tehát nem érintené, ha nem kerülnének bevezetésre intézkedések.

6.6.   Egyéb érvek

| (144) | Számos érdekelt fél jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfölényben volt az uniós piacon, és állításuk szerint az Indonéziából származó behozatalra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések tovább növelnék az ágazat erőfölényét, ami ellentétes lenne az uniós érdekkel. |
| --- | --- |

(144)

Számos érdekelt fél jelezte, hogy az uniós gazdasági ágazat erőfölényben volt az uniós piacon, és állításuk szerint az Indonéziából származó behozatalra alkalmazandó dömpingellenes intézkedések tovább növelnék az ágazat erőfölényét, ami ellentétes lenne az uniós érdekkel.

| (145) | A vizsgálat során egyértelműen bebizonyosodott, hogy az egyetlen uniós gyártó nem volt képes szinten tartani Unión belüli értékesítésének volumenét, tekintettel arra, hogy az Indonéziából származó behozatallal szemben vesztett piaci részesedéséből. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt árait sem tudta a nyersanyagköltségek növekedésével összhangban emelni, és így jelentős veszteségeket szenvedett el a vizsgálati időszak alatt. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy az uniós piacra való szabad belépés lehetőségével élő számos egyéb harmadik ország behozatalával is fel kell venni a versenyt. Mindezek alapján nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték, amely az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényét támasztotta volna alá, és az érvelést el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(145)

A vizsgálat során egyértelműen bebizonyosodott, hogy az egyetlen uniós gyártó nem volt képes szinten tartani Unión belüli értékesítésének volumenét, tekintettel arra, hogy az Indonéziából származó behozatallal szemben vesztett piaci részesedéséből. Az uniós gazdasági ágazat ráadásul az Indonéziából származó dömpingelt behozatal árnyomása miatt árait sem tudta a nyersanyagköltségek növekedésével összhangban emelni, és így jelentős veszteségeket szenvedett el a vizsgálati időszak alatt. A Bizottság azt is figyelembe vette, hogy az uniós piacra való szabad belépés lehetőségével élő számos egyéb harmadik ország behozatalával is fel kell venni a versenyt. Mindezek alapján nem állt rendelkezésre elegendő bizonyíték, amely az uniós gazdasági ágazat állítólagos erőfölényét támasztotta volna alá, és az érvelést el kellett utasítani.

| (146) | Egyes érdekelt felek emellett azt állították, hogy az Indonéziából származó behozatalnak nem lenne alternatívája, hiszen az egyéb harmadik országokból érkező behozatal árszínvonala túl magas. |
| --- | --- |

(146)

Egyes érdekelt felek emellett azt állították, hogy az Indonéziából származó behozatalnak nem lenne alternatívája, hiszen az egyéb harmadik országokból érkező behozatal árszínvonala túl magas.

| (147) | Emlékeztetni kell arra, hogy az egyéb harmadik országokból érkező import a 2010/2011-es pénzügyi évben jelentős piaci részesedést ért el. A dömpingelt indonéziai behozatal nyomán jelentkező árnyomás a harmadik országokból származó importot is károsan érintette: mind értékesítési volumene, mind piaci részesedése tekintetében jelentős veszteségeket szenvedett el az indonéziai behozatallal szemben. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra alkalmazandó vámok kivetése révén a többi harmadik ország – így például Brazília, Korea és Vietnam – számára lehetővé válik, hogy visszaszerezzék elveszített uniós piaci részesedésüket. Az árak tekintetében a dömpingellenes intézkedésekkel olyan egyenlő versenyfeltételeket kívánnak teremteni az Unióban, amelyek lehetővé teszik, hogy a behozatalok tisztességes árakon jelenjenek meg az EU-ban. A vizsgálat rámutatott, hogy a feldolgozó vagy kereskedelmi (downstream) ágazat helyzetére a vámok kivetése várhatóan nem fog jelentős hatást gyakorolni. Az alternatív beszerzési források hiányára vonatkozó állítást ezért elutasították. |
| --- | --- |

(147)

Emlékeztetni kell arra, hogy az egyéb harmadik országokból érkező import a 2010/2011-es pénzügyi évben jelentős piaci részesedést ért el. A dömpingelt indonéziai behozatal nyomán jelentkező árnyomás a harmadik országokból származó importot is károsan érintette: mind értékesítési volumene, mind piaci részesedése tekintetében jelentős veszteségeket szenvedett el az indonéziai behozatallal szemben. Az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra alkalmazandó vámok kivetése révén a többi harmadik ország – így például Brazília, Korea és Vietnam – számára lehetővé válik, hogy visszaszerezzék elveszített uniós piaci részesedésüket. Az árak tekintetében a dömpingellenes intézkedésekkel olyan egyenlő versenyfeltételeket kívánnak teremteni az Unióban, amelyek lehetővé teszik, hogy a behozatalok tisztességes árakon jelenjenek meg az EU-ban. A vizsgálat rámutatott, hogy a feldolgozó vagy kereskedelmi (downstream) ágazat helyzetére a vámok kivetése várhatóan nem fog jelentős hatást gyakorolni. Az alternatív beszerzési források hiányára vonatkozó állítást ezért elutasították.

6.7.   Az uniós érdekre vonatkozó következtetés

| (148) | A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra vonatozó ideiglenes intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét. |
| --- | --- |

(148)

A fentiek alapján a Bizottság megállapította, hogy nem álltak fenn olyan kényszerítő okok, amelyek alapján arra lehet következtetni, hogy az Indonéziából származó nátrium-glutamát-behozatalra vonatozó ideiglenes intézkedések bevezetése a vizsgálat e szakaszában nem szolgálja az Unió érdekét.

7.   IDEIGLENES DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK

| (149) | A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság dömpinggel, kárral, okozati összefüggéssel és az uniós érdekkel kapcsolatban levont következtetései alapján ideiglenes intézkedéseket kell bevezetni annak megakadályozása érdekében, hogy a dömpingelt behozatal további kárt okozzon az uniós gazdasági ágazatnak.

7.1.   A kár megszüntetéséhez szükséges különbözet (kárkülönbözet)

| (150) | Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg. |
| --- | --- |

(150)

Az intézkedések szintjének megállapításához a Bizottság először az uniós gazdasági ágazatot ért kár megszüntetéséhez szükséges vám összegét állapította meg.

| (151) | A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Mivel a Bizottság megállapította, hogy a dömpingelt behozatal csak a figyelembe vett időszak harmadik évében kezdte éreztetni hatását, a haszonkulcs meghatározásához – dömpingelt import hiányában – az időszak első két éve szolgált alapul. A Bizottság a (89) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti meghatározott súlyozott átlagos haszonkulcs alkalmazását tekintette megfelelőnek. Ennek alapján 5–15 % közötti haszonkulcs került megállapításra. A bizalmas információk védelme miatt ennél pontosabb haszonkulcsérték nem hozható nyilvánosságra. Mindezek alapján a Bizottság az így kiszámított haszonkulcs és az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. A Bizottság ezt követően az együttműködő indonéziai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A (154) preambulumbekezdés táblázata mind az 5 %-os, mind pedig a 15 %-os nyereséggel számított kárkülönbözetet feltünteti. |
| --- | --- |

(151)

A kár abban az esetben szűnne meg, ha az uniós gazdasági ágazat fedezni tudná termelési költségeit és a hasonló termék uniós piacon történő értékesítése révén olyan adózás előtti nyereségre tudna szert tenni, amelyet egy ilyen típusú iparág az ágazatban szokásos versenyfeltételek mellett, vagyis dömpingelt behozatal nélkül ésszerűen elérhet. Mivel a Bizottság megállapította, hogy a dömpingelt behozatal csak a figyelembe vett időszak harmadik évében kezdte éreztetni hatását, a haszonkulcs meghatározásához – dömpingelt import hiányában – az időszak első két éve szolgált alapul. A Bizottság a (89) preambulumbekezdésben foglaltak szerinti meghatározott súlyozott átlagos haszonkulcs alkalmazását tekintette megfelelőnek. Ennek alapján 5–15 % közötti haszonkulcs került megállapításra. A bizalmas információk védelme miatt ennél pontosabb haszonkulcsérték nem hozható nyilvánosságra. Mindezek alapján a Bizottság az így kiszámított haszonkulcs és az uniós gazdasági ágazat vizsgálati időszak alatti termelési költségének összeadásával meghatározta a hasonló termék uniós gazdasági ágazatnak kárt nem okozó árát. A Bizottság ezt követően az együttműködő indonéziai exportáló gyártóknak az áralákínálás kiszámításához megállapított súlyozott átlagos importára, valamint az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon a vizsgálati időszakban értékesített hasonló termék kárt nem okozó, súlyozott átlagos ára összehasonlításának alapján meghatározta a kár megszüntetéséhez szükséges szintet. Az ebből az összehasonlításból származó különbözetet a súlyozott átlagos CIF-importérték százalékában fejezték ki. A (154) preambulumbekezdés táblázata mind az 5 %-os, mind pedig a 15 %-os nyereséggel számított kárkülönbözetet feltünteti.

| (152) | Miként az a (64) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó állítása szerint az Unióba importált nátrium-glutamát, illetve az uniós gazdasági ágazat által előállított és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát tisztasága eltérő lehet, és emiatt el kell végezni a szükséges kiigazítást. Az említett preambulumbekezdésben felsorakoztatott érvek alapján a kiigazítás nem indokolt, és ezt az állítást el kellett utasítani. |
| --- | --- |

(152)

Miként az a (64) preambulumbekezdésben szerepel, az egyik exportáló gyártó állítása szerint az Unióba importált nátrium-glutamát, illetve az uniós gazdasági ágazat által előállított és uniós piacon értékesített nátrium-glutamát tisztasága eltérő lehet, és emiatt el kell végezni a szükséges kiigazítást. Az említett preambulumbekezdésben felsorakoztatott érvek alapján a kiigazítás nem indokolt, és ezt az állítást el kellett utasítani.

7.2.   Ideiglenes intézkedések

| (153) | Az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni. |
| --- | --- |

(153)

Az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes intézkedéseket kell bevezetni az alaprendelet 7. cikke (2) bekezdésében foglalt alacsonyabb vám szabályának megfelelően. A Bizottság elvégezte a kárkülönbözetek és a dömpingkülönbözetek összehasonlítását. A vámok összegét a dömping-, illetve kárkülönbözetek közül az alacsonyabb szintjén kell rögzíteni.

| (154) | A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:









  (%) |
| --- | --- |
| Ország | Vállalat | Dömpingkülönbözet | Kárkülönbözet | Ideiglenes dömpingellenes vám |
| Indonézia | PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | [24,6–39,8] | 7,0 |
| Indonézia | PT. Miwon Indonesia | 13,3 | [27,9–43,6] | 13,3 |
| Indonézia | Minden más vállalat | 28,4 | [31,4–47,0] | 28,4 |

(154)

A fentiek alapján az ideiglenes dömpingellenes vámtételek a vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított CIF-ár százalékában kifejezve a következők:

(%)

Ország

Vállalat

Dömpingkülönbözet

Kárkülönbözet

Ideiglenes dömpingellenes vám

Indonézia

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

[24,6–39,8]

7,0

Indonézia

PT. Miwon Indonesia

13,3

[27,9–43,6]

13,3

Indonézia

Minden más vállalat

28,4

[31,4–47,0]

28,4

| (155) | Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(155)

Az ebben a rendeletben meghatározott, egyes vállalatokra alkalmazandó egyedi dömpingellenes vámtételeket e vizsgálat eredményei alapján állapították meg. Ennek megfelelően a vámtételek az e vizsgálat során az e vállalatok tekintetében feltárt helyzetet tükrözik. E vámtételek kizárólag az érintett országból származó és a megnevezett jogi személyek által előállított érintett termékek behozatalára vonatkoznak. Az e rendelet rendelkező részében névvel és címmel külön nem említett vállalatok – köztük a konkrétan említett vállalatokkal kapcsolatban álló vállalatok – által gyártott importált érintett termékre a „minden más vállalatra” vonatkozó vámtétel alkalmazandó. Esetükben az egyedi dömpingellenes vámtételek egyike sem alkalmazandó.

| (156) | Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési egységet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (11) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeit érintő módosulásokat, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét. |
| --- | --- |

(156)

Amennyiben egy vállalat módosítja a jogalany nevét, illetve új gyártási vagy értékesítési egységet hoz létre, kérelmezheti a szóban forgó egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazását. A kérelmet a Bizottsághoz (11) kell intézni. A kérelemnek tartalmaznia kell minden vonatkozó információt, ideértve a vállalatnak a gyártáshoz, belföldi és exportértékesítésekhez kapcsolódó olyan tevékenységeit érintő módosulásokat, amelyek például névváltozással vagy a gyártási és értékesítési egységekben bekövetkezett változással függenek össze. A Bizottság indokolt esetben frissíteni fogja az egyedi dömpingellenes vámokban részesülő vállalatok jegyzékét.

| (157) | A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó. |
| --- | --- |

(157)

A vámtételek közötti jelentős különbségből adódó, az intézkedések megkerülésére vonatkozó kockázat lehető legkisebbre csökkentése érdekében az egyedi dömpingellenes vámok alkalmazásának biztosításához különleges intézkedésekre van szükség. A vállalatoknak, amelyekre egyedi dömpingellenes vámok vonatkoznak, a tagállamok vámhatóságai felé érvényes kereskedelmi számlát kell bemutatniuk. A számlának meg kell felelnie a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben a behozatalt nem kíséri ilyen számla, akkor a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vámtétel alkalmazandó.

| (158) | A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba. |
| --- | --- |

(158)

A dömpingellenes vámok megfelelő végrehajtása érdekében a „minden más vállalatra” megállapított dömpingellenes vám nemcsak a vizsgálatban nem együttműködő exportáló gyártókra alkalmazandó, hanem azokra a gyártókra is, amelyek a vizsgálati időszak alatt nem exportáltak az Unióba.

8.   ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

| (159) | A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

(159)

A felelősségteljes ügyvitel érdekében a Bizottság fel fogja kérni az érdekelt feleket, hogy a megadott határidőn belül nyújtsák be írásbeli észrevételeiket és/vagy kérjék a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.

| (160) | A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni, |
| --- | --- |

(160)

A vámok kivetése tekintetében az e rendelet alkalmazásában tett megállapítások ideiglenesek, és lehetséges, hogy ezeket a végleges intézkedések céljából újra meg kell vizsgálni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az Indonéziából származó és jelenleg az ex 2922 42 00 KN-kód alá besorolt (TARIC-kód: 2922420010) nátrium-glutamát behozatalára ideiglenes dömpingellenes vámot vetnek ki.

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott, az alább felsorolt vállalatok által gyártott termékek vámfizetés előtti, nettó, uniós határparitáson számított árára alkalmazandó ideiglenes dömpingellenes vámtételek a következők:

| Vállalat | Ideiglenes dömpingellenes vám
  (%) | TARIC-kiegészítő kód |
| --- | --- | --- |
| PT. Cheil Jedang Indonesia | 7,0 | B961 |
| PT. Miwon Indonesia | 13,3 | B962 |
| Minden más vállalat | 28,4 | B999 |

Vállalat

Ideiglenes dömpingellenes vám

(%)

TARIC-kiegészítő kód

PT. Cheil Jedang Indonesia

7,0

B961

PT. Miwon Indonesia

13,3

B962

Minden más vállalat

28,4

B999

(3)   A (2) bekezdésben felsorolt vállalatok esetében meghatározott egyedi vámtételek alkalmazásának feltétele, hogy a tagállamok vámhatóságainak olyan érvényes kereskedelmi számlát mutassanak be, amely megfelel a mellékletben meghatározott követelményeknek. Amennyiben ilyen számlát nem mutatnak be, úgy a „minden más vállalatra” érvényes vámtételt kell alkalmazni.

(4)   Az (1) bekezdésben említett termék Európai Unión belüli szabad forgalomba bocsátásának feltétele az ideiglenes vám összegével megegyező vámbiztosíték nyújtása.

(5)   Eltérő rendelkezés hiányában a vámokra vonatkozó hatályos rendelkezések alkalmazandók.

2. cikk

(1)   Az érdekelt felek e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 napon belül:

| a) | kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták; |
| --- | --- |

a)

kérhetik azoknak a lényeges tényeknek és szempontoknak a nyilvánosságra hozatalát, amelyek alapján ezt a rendeletet elfogadták;

| b) | írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint |
| --- | --- |

b)

írásban benyújthatják észrevételeiket a Bizottságnak; valamint

| c) | kérhetik a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat. |
| --- | --- |

c)

kérhetik a Bizottság és/vagy a Kereskedelmi Főigazgatóság meghallgató tisztviselője előtti meghallgatásukat.

(2)   Az 1225/2009/EK rendelet 21. cikkének (4) bekezdésében említett felek az e rendelet hatálybalépésének időpontjától számított 25 napon belül észrevételeket tehetnek az ideiglenes intézkedések alkalmazására vonatkozóan.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Az 1. cikket hat hónapos időszakon át kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 20-án.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 343., 2009.12.22., 51. o.

1

(2)  Értesítés az Indonéziából származó nátrium-glutamát behozatalára vonatkozó dömpingellenes eljárás megindításáról (HL C 349., 2013.11.29., 5. o.).

2

(3)  HL C 349., 2013.11.29., 14. o.

3

(4)  A Bizottság 1993. július 2-i 2454/93/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.).

4

(5)  Az időszak egybeesett az egyetlen uniós gyártó – áprilistól márciusig tartó időszakokat lefedő – (2010/2011-es, 2011/2012-es, 2012/2013-as, vizsgálati időszak) pénzügyi éveivel.

5

(6)  HL L 97., 2007.4.12., 6. o.

6

(7)  A Bizottság 2008. augusztus 27-i 2008/84/EK irányelve a színezékeken és édesítőszereken kívüli egyéb élelmiszer-adalékanyagok különleges tisztasági követelményeinek megállapításáról (HL L 253., 2008.9.20., 1. o.).

7

(8)  Hatályos dömpingellenes vámok nélküli átlagárak.

8

(9)  http://ec.europa.eu/agriculture/sugar/presentations/price-reporting_en.pdf

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. március 14-i 259/2012/EU rendelete a 648/2004/EK rendeletnek a fogyasztói mosószerekben és az automata mosogatógépekhez való fogyasztói mosogatószerekben használt foszfátok és más foszforvegyületek tekintetében történő módosításáról (HL L 9., 2012.3.30., 16. o.).

10

(11)  European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H 1049 Brussels, Belgium.

11

---

MELLÉKLET

Az 1. cikk (3) bekezdésében említett érvényes kereskedelmi számlán kötelező feltüntetni a számlát kibocsátó vállalat tisztségviselője által aláírt, alábbi formátumú nyilatkozatot:

| — | A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása. |
| --- | --- |

—

A kereskedelmi számlát kiállító vállalat tisztségviselőjének neve és beosztása.

| — | Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) nátrium-glutamátot a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indonéziában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.” |
| --- | --- |

—

Nyilatkozat: „Alulírott igazolom, hogy az e számla tárgyát képező, az Európai Unióba történő kivitelre értékesített (volumen) nátrium-glutamátot a(z) (vállalat neve és címe) (TARIC-kiegészítő kód) állította elő Indonéziában. Kijelentem, hogy az e számlán szereplő adatok hiánytalanok és megfelelnek a valóságnak.”

Dátum és aláírás

---

| 21.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/26 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/26

---

A BIZOTTSÁG 905/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2014. augusztus 20.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) (1),

tekintettel az 1234/2007/EK tanácsi rendeletnek a gyümölcs- és zöldség-, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatra alkalmazandó részletes szabályainak a megállapításáról szóló, 2011. június 7-i 543/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletre (2) és különösen annak 136. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 543/2011/EU végrehajtási rendelet a XVI. mellékletének A. részében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azokat a szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba, |
| --- | --- |

(2)

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikke (1) bekezdése alapján a behozatali átalányérték számítására munkanaponként, változó napi adatok figyelembevételével kerül sor. Ezért helyénvaló előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lépjen hatályba,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 543/2011/EU végrehajtási rendelet 136. cikkében említett behozatali átalányértékeket e rendelet melléklete határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2014. augusztus 20-án.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Jerzy PLEWA

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

1

(2)  HL L 157., 2011.6.15., 1. o.

2

---

MELLÉKLET

Az egyes gyümölcs- és zöldségfélék behozatali árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 100,7 |
| ZZ | 100,7 |
| 0805 50 10 | AR | 179,3 |
| TR | 82,0 |
| UY | 126,7 |
| ZA | 158,1 |
| ZZ | 136,5 |
| 0806 10 10 | BR | 182,9 |
| EG | 206,5 |
| MA | 170,3 |
| TR | 141,2 |
| ZZ | 175,2 |
| 0808 10 80 | AR | 62,2 |
| BR | 85,7 |
| CL | 90,7 |
| CN | 120,3 |
| NZ | 123,8 |
| PE | 21,0 |
| US | 131,0 |
| ZA | 100,7 |
| ZZ | 91,9 |
| 0808 30 90 | AR | 35,0 |
| CL | 88,7 |
| TR | 132,4 |
| ZA | 99,6 |
| ZZ | 88,9 |
| 0809 30 | MK | 60,4 |
| TR | 125,7 |
| ZZ | 93,1 |
| 0809 40 05 | BA | 41,0 |
| ZA | 207,0 |
| ZZ | 124,0 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

100,7

ZZ

100,7

0805 50 10

AR

179,3

TR

82,0

UY

126,7

ZA

158,1

ZZ

136,5

0806 10 10

BR

182,9

EG

206,5

MA

170,3

TR

141,2

ZZ

175,2

0808 10 80

AR

62,2

BR

85,7

CL

90,7

CN

120,3

NZ

123,8

PE

21,0

US

131,0

ZA

100,7

ZZ

91,9

0808 30 90

AR

35,0

CL

88,7

TR

132,4

ZA

99,6

ZZ

88,9

0809 30

MK

60,4

TR

125,7

ZZ

93,1

0809 40 05

BA

41,0

ZA

207,0

ZZ

124,0

---

(1)  Az országoknak az 1833/2006/EK bizottsági rendeletben (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.) meghatározott nómenklatúrája szerint. A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

HATÁROZATOK

| 21.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/28

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. december 18.)

a szlovéniai NLB szerkezetátalakítása útján Szlovénia által a Nova Ljubljanska banka d.d. javára végrehajtani tervezett SA.33229 (2012/C) – (korábbi 2011/N) számú állami támogatásról

(az értesítés a C(2013) 9632. számú dokumentummal történt)

(Csak az angol nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2014/535/EU)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 108. cikke (2) bekezdésének első albekezdésére,

tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 62. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,

miután a tagállamokat és más érdekelt feleket az említett rendelkezéseknek megfelelően felkérte észrevételeik megtételére (1),

mivel:

1.   AZ ELJÁRÁS

| (1) | 2011. január 14-én a szlovén hatóságok bejelentették a Nova Ljubljanska banka d.d. (a továbbiakban: NLB d.d.) 250 millió EUR értékű állami feltőkésítését. |
| --- | --- |

(1)

2011. január 14-én a szlovén hatóságok bejelentették a Nova Ljubljanska banka d.d. (a továbbiakban: NLB d.d.) 250 millió EUR értékű állami feltőkésítését.

| (2) | 2011. március 7-i határozatában (2) (a továbbiakban: első megmentési határozat) az Európai Bizottság hat hónapos időszakra, szerkezetátalakítási terv benyújtását feltételül szabva engedélyezte az NLB d.d. javára nyújtott első feltőkésítési támogatást. |
| --- | --- |

(2)

2011. március 7-i határozatában (2) (a továbbiakban: első megmentési határozat) az Európai Bizottság hat hónapos időszakra, szerkezetátalakítási terv benyújtását feltételül szabva engedélyezte az NLB d.d. javára nyújtott első feltőkésítési támogatást.

| (3) | A szlovén hatóságok 2011. július 22-én szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelyhez 2011. szeptember 6-án és 2012. március 26-án további módosításokat nyújtottak be. |
| --- | --- |

(3)

A szlovén hatóságok 2011. július 22-én szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelyhez 2011. szeptember 6-án és 2012. március 26-án további módosításokat nyújtottak be.

| (4) | 2012. május 16-án a szlovén hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy másodszori feltőkésítést kívánnak nyújtani az NLB d.d. részére. Ezt az intézkedést 2012. június 6-án jelentették be. |
| --- | --- |

(4)

2012. május 16-án a szlovén hatóságok arról tájékoztatták a Bizottságot, hogy másodszori feltőkésítést kívánnak nyújtani az NLB d.d. részére. Ezt az intézkedést 2012. június 6-án jelentették be.

| (5) | 2012. július 2-i határozatával (a továbbiakban: a második megmentési és az eljárást megindító határozat) a Bizottság jóváhagyta az NLB d.d. második feltőkésítését, és ezzel egyidejűleg részletes vizsgálatot indított, miután kételyek merültek fel azt illetően, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv alapján a NLB d.d. vissza tudja-e állítani életképességét, valamint képes lesz-e megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket biztosítani. |
| --- | --- |

(5)

2012. július 2-i határozatával (a továbbiakban: a második megmentési és az eljárást megindító határozat) a Bizottság jóváhagyta az NLB d.d. második feltőkésítését, és ezzel egyidejűleg részletes vizsgálatot indított, miután kételyek merültek fel azt illetően, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv alapján a NLB d.d. vissza tudja-e állítani életképességét, valamint képes lesz-e megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket biztosítani.

| (6) | 2012. november 22-én a második megmentési és az eljárást megindító határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és felkérték az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket (3). A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(6)

2012. november 22-én a második megmentési és az eljárást megindító határozatot kihirdették az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és felkérték az érdekelt feleket, hogy tegyék meg észrevételeiket (3). A Bizottsághoz nem érkeztek észrevételek.

| (7) | A második megmentési és az eljárást megindító határozatot követően 2013. január 7-én a szlovén hatóságok felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelynek módosított változatát 2013. március 25-én nyújtották be. A szlovén hatóságok ezt követően 2013 decemberében újabb módosítást nyújtottak be a tervhez. A 2013 decemberében a Bizottsághoz eljuttatott módosításra ebben a határozatban „szerkezetátalakítási terv”-ként hivatkozunk. |
| --- | --- |

(7)

A második megmentési és az eljárást megindító határozatot követően 2013. január 7-én a szlovén hatóságok felülvizsgált szerkezetátalakítási tervet jelentettek be, amelynek módosított változatát 2013. március 25-én nyújtották be. A szlovén hatóságok ezt követően 2013 decemberében újabb módosítást nyújtottak be a tervhez. A 2013 decemberében a Bizottsághoz eljuttatott módosításra ebben a határozatban „szerkezetátalakítási terv”-ként hivatkozunk.

| (8) | Az erre irányuló bizottsági kéréseket követően a szlovén hatóságok a 2012. július 2. és 2013. december 9. közötti időszakban további információkkal szolgáltak. |
| --- | --- |

(8)

Az erre irányuló bizottsági kéréseket követően a szlovén hatóságok a 2012. július 2. és 2013. december 9. közötti időszakban további információkkal szolgáltak.

| (9) | 2013. április 10-én a Bizottság a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében megállapította, hogy Szlovénia túlzott gazdasági egyensúlyhiánnyal küzd. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggésben Szlovéniának alulról felfelé építkező és felülről lefelé irányuló stressztesztet és eszközminőségi felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat/stresszteszt) kellett végrehajtania a szlovén bankszektorban, amelyet független tanácsadók végeztek. A szerkezetátalakítási terv figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit. |
| --- | --- |

(9)

2013. április 10-én a Bizottság a makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárás keretében megállapította, hogy Szlovénia túlzott gazdasági egyensúlyhiánnyal küzd. A makrogazdasági egyensúlyhiány kezelésére szolgáló eljárással összefüggésben Szlovéniának alulról felfelé építkező és felülről lefelé irányuló stressztesztet és eszközminőségi felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat/stresszteszt) kellett végrehajtania a szlovén bankszektorban, amelyet független tanácsadók végeztek. A szerkezetátalakítási terv figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit.

| (10) | Az ügy sürgősségére tekintettel a Szlovén Köztársaság beleegyezik, hogy ezt a határozatot a Bizottság kivételesen angol nyelven fogadja el. |
| --- | --- |

(10)

Az ügy sürgősségére tekintettel a Szlovén Köztársaság beleegyezik, hogy ezt a határozatot a Bizottság kivételesen angol nyelven fogadja el.

2.   A KEDVEZMÉNYEZETT ÉS A NEHÉZSÉGEK FORRÁSAINAK ISMERTETÉSE

| (11) | Az NLB d.d. és leányvállalatai (a továbbiakban: NLB vagy a bank) együtt a legnagyobb szlovén bank- és pénzügyi csoport. 2012. szeptember 30-án az NLB d.d., valamint 47 bank, vállalat, fiók és külföldi képviseleti iroda tartozott a csoportba. Az NLB a szlovén és a délkelet-európai bankszektor jelentős szereplője. Az NLB a szlovén bankszektorban 2012. szeptember 30-án összes eszköze tekintetében hozzávetőleg 30 %-os részesedéssel rendelkezett, az első háromban szerepelt Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Koszovó és a Szerb Köztársaság bankjai között, Bosznia–Hercegovinában pedig a hatodik legnagyobb bankként rangsorolták. Az NLB fő üzleti tevékenysége a banki szolgáltatások területe, jóllehet más pénzügyi szolgáltatásokat – például biztosítást, vagyonkezelést, lízinget, faktoringot és forfetírozást – is kínál. |
| --- | --- |

(11)

Az NLB d.d. és leányvállalatai (a továbbiakban: NLB vagy a bank) együtt a legnagyobb szlovén bank- és pénzügyi csoport. 2012. szeptember 30-án az NLB d.d., valamint 47 bank, vállalat, fiók és külföldi képviseleti iroda tartozott a csoportba. Az NLB a szlovén és a délkelet-európai bankszektor jelentős szereplője. Az NLB a szlovén bankszektorban 2012. szeptember 30-án összes eszköze tekintetében hozzávetőleg 30 %-os részesedéssel rendelkezett, az első háromban szerepelt Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság, Montenegró, Koszovó és a Szerb Köztársaság bankjai között, Bosznia–Hercegovinában pedig a hatodik legnagyobb bankként rangsorolták. Az NLB fő üzleti tevékenysége a banki szolgáltatások területe, jóllehet más pénzügyi szolgáltatásokat – például biztosítást, vagyonkezelést, lízinget, faktoringot és forfetírozást – is kínál.

| (12) | Az NLB minősítése a Moody's szerint Caa2 (negatív), a Fitch szerint BB- (negatív). Az NLB-t 2013-ban mindkét intézmény leminősítette. Ennek oka elsősorban a hitelportfólió koncentrációja és további romlása, valamint a bank aktuális piaci környezeten belüli szerény pénzügyi és tőkepozíciója volt. |
| --- | --- |

(12)

Az NLB minősítése a Moody's szerint Caa2 (negatív), a Fitch szerint BB- (negatív). Az NLB-t 2013-ban mindkét intézmény leminősítette. Ennek oka elsősorban a hitelportfólió koncentrációja és további romlása, valamint a bank aktuális piaci környezeten belüli szerény pénzügyi és tőkepozíciója volt.

| (13) | Az NLB Szlovéniában teljes körű lakossági és vállalati bankszolgáltatásokat nyújt, és elsősorban a lakossági bankpiacon van jelen. Egyúttal a magán-, vállalati és befektetési banki szolgáltatások területén is tevékenykedik. |
| --- | --- |

(13)

Az NLB Szlovéniában teljes körű lakossági és vállalati bankszolgáltatásokat nyújt, és elsősorban a lakossági bankpiacon van jelen. Egyúttal a magán-, vállalati és befektetési banki szolgáltatások területén is tevékenykedik.

| (14) | Az NLB tőkeszerkezete 2013. június 30-án a következőképpen alakult: az NLB részvényeinek 77,51 %-a Szlovén Köztársaság, 6,23 %-a a Kapitalska družba, d.d., 5,58 %-a a Slovenska Odškodninska Družba, 2,24 %-a pedig a (csődeljárás alatt álló) Poteza borzno posredniška družba, d.d. tulajdonában volt. |
| --- | --- |

(14)

Az NLB tőkeszerkezete 2013. június 30-án a következőképpen alakult: az NLB részvényeinek 77,51 %-a Szlovén Köztársaság, 6,23 %-a a Kapitalska družba, d.d., 5,58 %-a a Slovenska Odškodninska Družba, 2,24 %-a pedig a (csődeljárás alatt álló) Poteza borzno posredniška družba, d.d. tulajdonában volt.

| (15) | 2012. december 31-én az NLB összes eszközének értéke 14,3 milliárd EUR-t, összes betéteinek értéke pedig 9,1 milliárd EUR-t tett ki, amely utóbbi lakossági betétekből (6,5 milliárd EUR), vállalati betétekből (2 milliárd EUR) és állami betétekből (0,6 milliárd EUR) állt. Ezenkívül 112 millió EUR hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral rendelkezett. Ugyanezen a napon az NLB bankszektoron kívüli összes hitelállományának értéke körülbelül 9,5 milliárd EUR-nak felelt meg. A hitel–betét arány 104 % volt (szemben a 2011. évi 105 %-kal és a 2010. évi 127 %-kal). |
| --- | --- |

(15)

2012. december 31-én az NLB összes eszközének értéke 14,3 milliárd EUR-t, összes betéteinek értéke pedig 9,1 milliárd EUR-t tett ki, amely utóbbi lakossági betétekből (6,5 milliárd EUR), vállalati betétekből (2 milliárd EUR) és állami betétekből (0,6 milliárd EUR) állt. Ezenkívül 112 millió EUR hitelviszonyt megtestesítő értékpapírral rendelkezett. Ugyanezen a napon az NLB bankszektoron kívüli összes hitelállományának értéke körülbelül 9,5 milliárd EUR-nak felelt meg. A hitel–betét arány 104 % volt (szemben a 2011. évi 105 %-kal és a 2010. évi 127 %-kal).

| (16) | Az NLB problémáinak fő forrása a nemteljesítő hitelek növekedése, amelyek értéke a 2008. évi 0,6 milliárd EUR-ról (a teljes hitelösszeg 3,8 %-a) 2012 decemberében 3,7 milliárd EUR-ra (azaz a teljes hitelösszeg 28,2 %-ára) emelkedett. A rossz teljesítménnyel egyidejűleg az NLB tőkemegfelelését jelentősen aláásta a bank eszközportfóliójának romló minősége, a szabályozó által előírt és a befektetők által elvárt magasabb tőkehányadok, valamint a tőke- és adósságfinanszírozáshoz, különösen a nagykereskedelmi finanszírozáshoz való csökkent hozzáférés. |
| --- | --- |

(16)

Az NLB problémáinak fő forrása a nemteljesítő hitelek növekedése, amelyek értéke a 2008. évi 0,6 milliárd EUR-ról (a teljes hitelösszeg 3,8 %-a) 2012 decemberében 3,7 milliárd EUR-ra (azaz a teljes hitelösszeg 28,2 %-ára) emelkedett. A rossz teljesítménnyel egyidejűleg az NLB tőkemegfelelését jelentősen aláásta a bank eszközportfóliójának romló minősége, a szabályozó által előírt és a befektetők által elvárt magasabb tőkehányadok, valamint a tőke- és adósságfinanszírozáshoz, különösen a nagykereskedelmi finanszírozáshoz való csökkent hozzáférés.

| (17) | A 2008. évi pénzügyi válság előtt az NLB növekedési stratégiájának lendületét kedvező gazdasági körülmények erősítették. Az NLB hitelállománya 2002 és 2009 között (nettó hitelösszeg) évi 15 %-kal, betétállománya 8 %-kal nőtt. A magas növekedés különösen a vállalati szektoron belüli hitelezésnek volt köszönhető. |
| --- | --- |

(17)

A 2008. évi pénzügyi válság előtt az NLB növekedési stratégiájának lendületét kedvező gazdasági körülmények erősítették. Az NLB hitelállománya 2002 és 2009 között (nettó hitelösszeg) évi 15 %-kal, betétállománya 8 %-kal nőtt. A magas növekedés különösen a vállalati szektoron belüli hitelezésnek volt köszönhető.

| (18) | E belső növekedésen túl az NLB több délkelet-európai bankleányvállalat felvásárlása, valamint a lízing, faktoring/forfetírozás, életbiztosítás/nyugdíjalapok és a vagyonkezelés piacán megvalósított belső növekedés és új gazdasági egységek létrehozása révén is bővült. |
| --- | --- |

(18)

E belső növekedésen túl az NLB több délkelet-európai bankleányvállalat felvásárlása, valamint a lízing, faktoring/forfetírozás, életbiztosítás/nyugdíjalapok és a vagyonkezelés piacán megvalósított belső növekedés és új gazdasági egységek létrehozása révén is bővült.

| (19) | Az 1. táblázatban az NLB szlovéniai és délkelet-európai eszközeinek 2006. december 31. és 2012. szeptember 30. közötti alakulása látható.

  1. táblázat


  Az NLB összes eszközének piaci részesedése













  (%) |
| --- | --- |
| | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 9M 2012 |
| NLB csoport – összes eszköz (millió EUR) | 14 409 | 18 308 | 18 918 | 19 606 | 17 888 | 16 445 | 14 915 |
| Szlovénia | 36,7 | 36,5 | 35,6 | 34,8 | 32,6 | 31,7 | 30,2 |
| Bosznia-Hercegovina – Föderáció | 5,7 | 5,7 | 5,7 | 5,1 | 6,1 | 5,9 | 5,5 |
| Bosznia-Hercegovina – Szerb Köztársaság | 20,4 | 23,0 | 22,0 | 21,0 | 21,0 | 20,0 | 20,0 |
| Montenegró | 16,1 | 13,5 | 13,3 | 17,0 | 18,0 | 19,1 | 17,1 |
| Koszovó | — | 14,9 | 13,4 | 14,3 | 14,9 | 15,1 | 16,3 |
| Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság | 16,8 | 19,2 | 19,6 | 19,9 | 20,4 | 19,2 | 17,4 |
| Szerbia | 3,0 | 2,8 | 2,3 | 2,1 | 2,0 | 1,8 | 1,6 |

(19)

Az 1. táblázatban az NLB szlovéniai és délkelet-európai eszközeinek 2006. december 31. és 2012. szeptember 30. közötti alakulása látható.

1. táblázat

Az NLB összes eszközének piaci részesedése

(%)

2006

2007

2008

2009

2010

2011

9M 2012

NLB csoport – összes eszköz (millió EUR)

14 409

18 308

18 918

19 606

17 888

16 445

14 915

Szlovénia

36,7

36,5

35,6

34,8

32,6

31,7

30,2

Bosznia-Hercegovina – Föderáció

5,7

5,7

5,7

5,1

6,1

5,9

5,5

Bosznia-Hercegovina – Szerb Köztársaság

20,4

23,0

22,0

21,0

21,0

20,0

20,0

Montenegró

16,1

13,5

13,3

17,0

18,0

19,1

17,1

Koszovó

—

14,9

13,4

14,3

14,9

15,1

16,3

Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság

16,8

19,2

19,6

19,9

20,4

19,2

17,4

Szerbia

3,0

2,8

2,3

2,1

2,0

1,8

1,6

| (20) | Az NLB a 2003–2008 közötti időszakban nyereséges volt, 2009 után azonban adózás utáni veszteséget termelt. A veszteség értéke 2009-ben 87 millió EUR-t, 2010-ben 202 millió EUR-t, 2011-ben 239 millió EUR-t, 2012-ben pedig 273,5 millió EUR-t tett ki. 2013 első félévében az NLB 91,2 millió EUR adózás utáni veszteséget könyvelt el. Az NLB hitelportfóliója 2009-ben romlásnak indult. A nemteljesítő hitelek aránya a 2008. évi 3,8 %-ról 2012 decemberére 28,2 %-ra nőtt. |
| --- | --- |

(20)

Az NLB a 2003–2008 közötti időszakban nyereséges volt, 2009 után azonban adózás utáni veszteséget termelt. A veszteség értéke 2009-ben 87 millió EUR-t, 2010-ben 202 millió EUR-t, 2011-ben 239 millió EUR-t, 2012-ben pedig 273,5 millió EUR-t tett ki. 2013 első félévében az NLB 91,2 millió EUR adózás utáni veszteséget könyvelt el. Az NLB hitelportfóliója 2009-ben romlásnak indult. A nemteljesítő hitelek aránya a 2008. évi 3,8 %-ról 2012 decemberére 28,2 %-ra nőtt.

| (21) | 2013. június 30-án az NLB szavatoló tőkéje 1 074,3 millió EUR-nak felelt meg. A banknak a tőkekövetelményekről szóló uniós rendelet (4) szerinti elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatója 8,5 % volt. |
| --- | --- |

(21)

2013. június 30-án az NLB szavatoló tőkéje 1 074,3 millió EUR-nak felelt meg. A banknak a tőkekövetelményekről szóló uniós rendelet (4) szerinti elsődleges alapvető tőkemegfelelési mutatója 8,5 % volt.

| (22) | 2013. december 4-én a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei rámutattak, hogy kedvezőtlen forgatókönyv esetén az NLB 1,8 milliárd EUR összegű tőkehiánnyal rendelkezik (5). |
| --- | --- |

(22)

2013. december 4-én a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei rámutattak, hogy kedvezőtlen forgatókönyv esetén az NLB 1,8 milliárd EUR összegű tőkehiánnyal rendelkezik (5).

3.   A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉSEK

| (23) | Az NLB ez idáig az alábbi állami támogatási intézkedésekben részesült:






  i. | a 2011. március 7-i első megmentési határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 250 millió EUR összegű első feltőkésítés; |
| --- | --- | --- |

(23)

Az NLB ez idáig az alábbi állami támogatási intézkedésekben részesült:

i.

a 2011. március 7-i első megmentési határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 250 millió EUR összegű első feltőkésítés;

| ii. | a 2012. július 2-i második megmentési és az eljárást megindító határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 382,9 millió EUR összegű második feltőkésítés. |
| --- | --- |

ii.

a 2012. július 2-i második megmentési és az eljárást megindító határozattal ideiglenesen jóváhagyott, 382,9 millió EUR összegű második feltőkésítés.

| (24) | E két feltőkésítésen túl Szlovénia az NLB javára két további intézkedés végrehajtását tervezi:






  iii. | 1,558 milliárd EUR összegű harmadik feltőkésítés; és |
| --- | --- | --- |

(24)

E két feltőkésítésen túl Szlovénia az NLB javára két további intézkedés végrehajtását tervezi:

iii.

1,558 milliárd EUR összegű harmadik feltőkésítés; és

| iv. | (2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztett eszközök átruházása a bankeszközkezelő vállalat részére. |
| --- | --- |

iv.

(2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztett eszközök átruházása a bankeszközkezelő vállalat részére.

3.1.   AZ NLB ELSŐ FELTŐKÉSÍTÉSE

| (25) | Az NLB többévi nyereséges működés után elsősorban a romló gazdasági környezet eredményeképpen 2009-ben és 2010-ben vált veszteségessé. A gyenge gazdasági növekedés és a növekvő munkanélküliség nyomán csökkent a hitelek iránti igény, és jelentősen nőtt a hitelek értékvesztése. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója a 2009. évi 6,9 %-ról 2010-ben 6 %-ra esett vissza. 2010. júliusában a Szlovén Központi Bank felszólította az NLB-t, hogy erősítse meg tőkepozícióját. Ennek nyomán az NLB további tőkeemelés mellett döntött. |
| --- | --- |

(25)

Az NLB többévi nyereséges működés után elsősorban a romló gazdasági környezet eredményeképpen 2009-ben és 2010-ben vált veszteségessé. A gyenge gazdasági növekedés és a növekvő munkanélküliség nyomán csökkent a hitelek iránti igény, és jelentősen nőtt a hitelek értékvesztése. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója a 2009. évi 6,9 %-ról 2010-ben 6 %-ra esett vissza. 2010. júliusában a Szlovén Központi Bank felszólította az NLB-t, hogy erősítse meg tőkepozícióját. Ennek nyomán az NLB további tőkeemelés mellett döntött.

| (26) | Az NLB a tervek szerint 250 millió EUR értékű saját tőkét – azaz kockázattal súlyozott eszközértéke 1,6 %-ának megfelelő összeget – vont volna be részvényeinek nyilvános kibocsátásán keresztül. A tőkeemelésre két részletben került sor. Az első szakaszban meglévő érdekelt feleknek kínáltak fel jegyzésre részvényeket (az összes jegyzett részvény értéke 89,2 millió EUR-t tett ki, és az állam teljes körűen élt elővásárlási jogával). A második szakaszban a fennmaradó részvényeket nyilvánosan kibocsátották. A lakossági érdeklődés hiánya miatt azonban végül valamennyi részvényt Szlovénia jegyezte. |
| --- | --- |

(26)

Az NLB a tervek szerint 250 millió EUR értékű saját tőkét – azaz kockázattal súlyozott eszközértéke 1,6 %-ának megfelelő összeget – vont volna be részvényeinek nyilvános kibocsátásán keresztül. A tőkeemelésre két részletben került sor. Az első szakaszban meglévő érdekelt feleknek kínáltak fel jegyzésre részvényeket (az összes jegyzett részvény értéke 89,2 millió EUR-t tett ki, és az állam teljes körűen élt elővásárlási jogával). A második szakaszban a fennmaradó részvényeket nyilvánosan kibocsátották. A lakossági érdeklődés hiánya miatt azonban végül valamennyi részvényt Szlovénia jegyezte.

| (27) | A Bizottság 2011. március 7-én az első megmentési határozattal ideiglenes megmentési támogatásként jóváhagyta az első feltőkésítést. A Bizottság jelezte, hogy a Szlovénia által ígérete alapján benyújtandó szerkezetátalakítási terv értékelése során részletesebben megvizsgálja a teherviselés szempontját (6). |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság 2011. március 7-én az első megmentési határozattal ideiglenes megmentési támogatásként jóváhagyta az első feltőkésítést. A Bizottság jelezte, hogy a Szlovénia által ígérete alapján benyújtandó szerkezetátalakítási terv értékelése során részletesebben megvizsgálja a teherviselés szempontját (6).

3.2.   AZ NLB MÁSODIK FELTŐKÉSÍTÉSE

| (28) | 2011 májusában a Szlovén Központi Bank az NLB tőkepozíciójának további megerősítését kérte. |
| --- | --- |

(28)

2011 májusában a Szlovén Központi Bank az NLB tőkepozíciójának további megerősítését kérte.

| (29) | Magánbefektetői érdeklődés hiányában Szlovénia 382,9 millió EUR-t juttatott az NLB-nek feltételesen átalakítható instrumentumok formájában, amelyek az alkalmazandó jogszabályok értelmében elsődleges alapvető tőkeeszközöknek minősülnek. Az NLB a feltételesen átalakítható instrumentumokat 2013 márciusában az ezen instrumentumokat szabályozó megállapodás értelmében hagyományos részvénnyé alakította. |
| --- | --- |

(29)

Magánbefektetői érdeklődés hiányában Szlovénia 382,9 millió EUR-t juttatott az NLB-nek feltételesen átalakítható instrumentumok formájában, amelyek az alkalmazandó jogszabályok értelmében elsődleges alapvető tőkeeszközöknek minősülnek. Az NLB a feltételesen átalakítható instrumentumokat 2013 márciusában az ezen instrumentumokat szabályozó megállapodás értelmében hagyományos részvénnyé alakította.

| (30) | A Bizottság a második feltőkésítést a második megmentési és az eljárást megindító határozattal (7) hagyta jóvá. |
| --- | --- |

(30)

A Bizottság a második feltőkésítést a második megmentési és az eljárást megindító határozattal (7) hagyta jóvá.

3.3.   AZ NLB HARMADIK FELTŐKÉSÍTÉSE

| (31) | A felülvizsgálat/stresszteszt eredményei ismeretében, valamint a szerkezetátalakítási terv tartalmát – többek között egyes értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalat javára történő elidegenítését – figyelembe véve az NLB 1,8 milliárd EUR tőkehiánnyal rendelkezik. Az alárendelt kölcsön tervezett belső feltőkésítésének hatását figyelembe véve (amely 250 millió EUR-val csökkenti majd az NLB tőkeszükségleteit) az állam államkötvények és készpénz formájában további 1,558 milliárd EUR összegű tőkét nyújt az NLB részére, hogy lehetővé tegye számára életképességének visszaállítását. |
| --- | --- |

(31)

A felülvizsgálat/stresszteszt eredményei ismeretében, valamint a szerkezetátalakítási terv tartalmát – többek között egyes értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalat javára történő elidegenítését – figyelembe véve az NLB 1,8 milliárd EUR tőkehiánnyal rendelkezik. Az alárendelt kölcsön tervezett belső feltőkésítésének hatását figyelembe véve (amely 250 millió EUR-val csökkenti majd az NLB tőkeszükségleteit) az állam államkötvények és készpénz formájában további 1,558 milliárd EUR összegű tőkét nyújt az NLB részére, hogy lehetővé tegye számára életképességének visszaállítását.

3.4.   ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖK ÁTRUHÁZÁSA A BANKESZKÖZKEZELŐ VÁLLALATRA

| (32) | A bankok stabilitásáról szóló, 2012 decemberében hatályba lépett szlovén törvény keretet biztosít a továbbvitt eszközök bankokról a bankeszközkezelő vállalatra vagy más különleges célú gazdasági egységre történő átruházásának finanszírozását célzó garanciák kibocsátásához. Egyúttal engedélyezi az e bankok olyan veszteségeit orvosolni kívánó feltőkésítést, amelyek a bankeszközök hosszú távú gazdasági értéken történő átruházásából erednek. |
| --- | --- |

(32)

A bankok stabilitásáról szóló, 2012 decemberében hatályba lépett szlovén törvény keretet biztosít a továbbvitt eszközök bankokról a bankeszközkezelő vállalatra vagy más különleges célú gazdasági egységre történő átruházásának finanszírozását célzó garanciák kibocsátásához. Egyúttal engedélyezi az e bankok olyan veszteségeit orvosolni kívánó feltőkésítést, amelyek a bankeszközök hosszú távú gazdasági értéken történő átruházásából erednek.

| (33) | 2013 májusában Szlovénia nemzeti reformprogramot dolgozott ki, amelynek célja a Szlovéniához intézett országspecifikus uniós ajánlások végrehajtása volt. A nemzeti reformprogram részét képezi az értékvesztett eszközöknek a három legnagyobb szlovén bankról – köztük az NLB-ről – a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök a következők: csődbe jutott vállalatok, szerkezetátalakítási követelések, ingatlanfedezettel rendelkező követelések, pénzügyi érdekeltségek és más nemteljesítő hitelek. |
| --- | --- |

(33)

2013 májusában Szlovénia nemzeti reformprogramot dolgozott ki, amelynek célja a Szlovéniához intézett országspecifikus uniós ajánlások végrehajtása volt. A nemzeti reformprogram részét képezi az értékvesztett eszközöknek a három legnagyobb szlovén bankról – köztük az NLB-ről – a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök a következők: csődbe jutott vállalatok, szerkezetátalakítási követelések, ingatlanfedezettel rendelkező követelések, pénzügyi érdekeltségek és más nemteljesítő hitelek.

| (34) | 2013. május 17-én Szlovénia benyújtotta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták, és az átruházni tervezett eszközportfólió értéke a hitelek tekintetében 2,2 milliárd EUR (névértéken), a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR (piaci értéken). |
| --- | --- |

(34)

2013. május 17-én Szlovénia benyújtotta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták, és az átruházni tervezett eszközportfólió értéke a hitelek tekintetében 2,2 milliárd EUR (névértéken), a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR (piaci értéken).

4.   SZERKEZETÁTALAKÍTÁSI TERV ÉS KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| (35) | A szlovén hatóságok a 2013-tól 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be. |
| --- | --- |

(35)

A szlovén hatóságok a 2013-tól 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszakra vonatkozó szerkezetátalakítási tervet nyújtottak be.

| (36) | A szerkezetátalakítási terv fő pillérei a megerősített vállalatirányítás és kockázatkezelés, a bank fő piacainak ismételt előtérbe helyezése, a nemteljesítő hitelek csökkentése, valamint egy költségcsökkentési program. A szerkezetátalakítási terv 2017. december 31-ig az NLB-re vonatkozó, alapforgatókönyv szerinti pénzügyi előrejelzéseket tartalmaz, valamint figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt keretében kidolgozott kedvezőtlen forgatókönyvet. |
| --- | --- |

(36)

A szerkezetátalakítási terv fő pillérei a megerősített vállalatirányítás és kockázatkezelés, a bank fő piacainak ismételt előtérbe helyezése, a nemteljesítő hitelek csökkentése, valamint egy költségcsökkentési program. A szerkezetátalakítási terv 2017. december 31-ig az NLB-re vonatkozó, alapforgatókönyv szerinti pénzügyi előrejelzéseket tartalmaz, valamint figyelembe veszi a felülvizsgálat/stresszteszt keretében kidolgozott kedvezőtlen forgatókönyvet.

| (37) | Szlovénia a mellékletben felsorolt több kötelezettségvállalást is tett. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Az ellenőrző megbízott a szerkezetátalakítási időszak végéig látja el feladatát. |
| --- | --- |

(37)

Szlovénia a mellékletben felsorolt több kötelezettségvállalást is tett. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Az ellenőrző megbízott a szerkezetátalakítási időszak végéig látja el feladatát.

4.1.   A HOSSZÚ TÁVÚ ÉLETKÉPESSÉG HELYREÁLLÍTÁSA

| (38) | Az NLB életképességének helyreállítását illetően két fő probléma merül fel: i. korszerű vállalatirányítási struktúrák és szabályok bevezetése az NLB által hozott üzletközpontú döntéshozatal biztosítása céljából; valamint ii. az NLB hitelezési politikáinak és kockázatkezelési eljárásainak átfogó felülvizsgálata, különösen a hitelkockázatok kezelése terén. |
| --- | --- |

(38)

Az NLB életképességének helyreállítását illetően két fő probléma merül fel: i. korszerű vállalatirányítási struktúrák és szabályok bevezetése az NLB által hozott üzletközpontú döntéshozatal biztosítása céljából; valamint ii. az NLB hitelezési politikáinak és kockázatkezelési eljárásainak átfogó felülvizsgálata, különösen a hitelkockázatok kezelése terén.

| (39) | A mellékletben felsorolt vállalatirányítási változtatások végrehajtására a tőkekövetelményekről szóló uniós irányelvvel (8) és a szlovén nemzeti jogszabályokkal összhangban e határozat elfogadásának napjától számított három hónapon belül kerül sor. Az NLB szabályzatát és belső szabályait érintő módosítások azt hivatottak biztosítani, hogy az NLB igazgatótanácsa kizárólagos hatáskörrel és felelősséggel rendelkezzen azért, hogy az NLB napi üzletvezetését függetlenül és a bank kizárólagos érdekében lássa el. Ennek következtében a bank és részvényesei, különösen a Szlovén Köztársaság közötti kapcsolatokra a szokásos piaci feltételek elvét kell alkalmazni. E tekintetben Szlovénia vállalja, hogy kizárólag a rendes szlovén társasági törvény alapján őt megillető részvényesi jogainak gyakorlása címén befolyásolja a felügyelőbizottsági tagok és a vezetők kinevezését. Az NLB a felügyelőbizottságon és annak bizottságain belüli helyek és szavazatok kétharmadát független szakértőknek ítéli. Az NLB szabályokat fogad el egy független és objektív belső ellenőrzési feladatkör létrehozásának biztosítása érdekében. Az NLB körültekintő és megbízható üzletpolitikát követ, amely a tervezett intézkedések végrehajtásával egyidejűleg a fenntarthatóságra törekszik. Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak, valamint átláthatóak legyenek és összhangban álljanak az Európai Bankhatóság javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó, 2010. december 10-i iránymutatásával. Az NLB a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását (9). Az igazgatótanács és a különleges munkát végző, ügyfélszolgálati munkakörben alkalmazott munkavállalók javadalmazása változó összetevőinek éves értéke legfeljebb öthavi fizetésnek felelhet meg. A más munkakörben alkalmazott, különleges munkát végző munkavállalók esetében ez a változó összeg háromhavi fizetés összegére korlátozódik. Mindemellett a változó javadalmazás legalább 50 %-ának kifizetése hároméves időszakra oszlik el. Ennélfogva az ilyen javadalmazás 2017. december 31-ig nem haladja majd meg a szlovén nemzeti átlagfizetés tizenötszöröse vagy az NLB-n belüli átlagfizetés tízszerese közül a magasabb összeget. |
| --- | --- |

(39)

A mellékletben felsorolt vállalatirányítási változtatások végrehajtására a tőkekövetelményekről szóló uniós irányelvvel (8) és a szlovén nemzeti jogszabályokkal összhangban e határozat elfogadásának napjától számított három hónapon belül kerül sor. Az NLB szabályzatát és belső szabályait érintő módosítások azt hivatottak biztosítani, hogy az NLB igazgatótanácsa kizárólagos hatáskörrel és felelősséggel rendelkezzen azért, hogy az NLB napi üzletvezetését függetlenül és a bank kizárólagos érdekében lássa el. Ennek következtében a bank és részvényesei, különösen a Szlovén Köztársaság közötti kapcsolatokra a szokásos piaci feltételek elvét kell alkalmazni. E tekintetben Szlovénia vállalja, hogy kizárólag a rendes szlovén társasági törvény alapján őt megillető részvényesi jogainak gyakorlása címén befolyásolja a felügyelőbizottsági tagok és a vezetők kinevezését. Az NLB a felügyelőbizottságon és annak bizottságain belüli helyek és szavazatok kétharmadát független szakértőknek ítéli. Az NLB szabályokat fogad el egy független és objektív belső ellenőrzési feladatkör létrehozásának biztosítása érdekében. Az NLB körültekintő és megbízható üzletpolitikát követ, amely a tervezett intézkedések végrehajtásával egyidejűleg a fenntarthatóságra törekszik. Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak, valamint átláthatóak legyenek és összhangban álljanak az Európai Bankhatóság javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó, 2010. december 10-i iránymutatásával. Az NLB a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel összhangban 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását (9). Az igazgatótanács és a különleges munkát végző, ügyfélszolgálati munkakörben alkalmazott munkavállalók javadalmazása változó összetevőinek éves értéke legfeljebb öthavi fizetésnek felelhet meg. A más munkakörben alkalmazott, különleges munkát végző munkavállalók esetében ez a változó összeg háromhavi fizetés összegére korlátozódik. Mindemellett a változó javadalmazás legalább 50 %-ának kifizetése hároméves időszakra oszlik el. Ennélfogva az ilyen javadalmazás 2017. december 31-ig nem haladja majd meg a szlovén nemzeti átlagfizetés tizenötszöröse vagy az NLB-n belüli átlagfizetés tízszerese közül a magasabb összeget.

| (40) | Az NLB a mellékletben részletesen felsorolt szabályok és intézkedések végrehajtása révén felülvizsgálja belső árképzési és kockázatkezelési eljárásait. Különösen az új hitelek árának meghatározása akkor lesz megfelelő, ha az új hitel hozzájárul a 2014-ben legalább [...] (10) %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os ügyfélkapcsolatonkénti pozitív tőkearányos jövedelmezőség eléréséhez, a mellékletben pontosabban meghatározott feltételek mellett. |
| --- | --- |

(40)

Az NLB a mellékletben részletesen felsorolt szabályok és intézkedések végrehajtása révén felülvizsgálja belső árképzési és kockázatkezelési eljárásait. Különösen az új hitelek árának meghatározása akkor lesz megfelelő, ha az új hitel hozzájárul a 2014-ben legalább [...] (10) %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os ügyfélkapcsolatonkénti pozitív tőkearányos jövedelmezőség eléréséhez, a mellékletben pontosabban meghatározott feltételek mellett.

| (41) | Az NLB eszközeit egy törzsegységre (körülbelül 10,6 milliárd EUR) és egy törzsegységen kívüli csoportra (körülbelül 2 milliárd EUR) osztják. A (2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztetteszköz-készletet egy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéssel összefüggésben ruházzák át a bankeszközkezelő vállalatra. Az NLB a csoportszintű mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra csökkenti. |
| --- | --- |

(41)

Az NLB eszközeit egy törzsegységre (körülbelül 10,6 milliárd EUR) és egy törzsegységen kívüli csoportra (körülbelül 2 milliárd EUR) osztják. A (2,3 milliárd EUR névértékű) nemteljesítő hitelekből és (94 millió EUR piaci értékű) tőkerészesedésekből álló értékvesztetteszköz-készletet egy értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedéssel összefüggésben ruházzák át a bankeszközkezelő vállalatra. Az NLB a csoportszintű mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra csökkenti.

| (42) | Emellett a 2011 márciusában és 2012 júliusában kapott állami támogatáson túl a szerkezetátalakítási terv további 1,558 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót irányoz elő. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatóját ez a harmadik feltőkésítés azonnal 15 %-ra növeli, valamint a várható veszteségeket is fedezi. Ez biztosítja tehát, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszakban eleget tegyen a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek. |
| --- | --- |

(42)

Emellett a 2011 márciusában és 2012 júliusában kapott állami támogatáson túl a szerkezetátalakítási terv további 1,558 milliárd EUR összegű tőkeinjekciót irányoz elő. Az NLB-nek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatóját ez a harmadik feltőkésítés azonnal 15 %-ra növeli, valamint a várható veszteségeket is fedezi. Ez biztosítja tehát, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszakban eleget tegyen a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek.

| (43) | Az NLB jövőbeni üzleti stratégiájának középpontjában a fő lakossági piacok, a kkv-k és egyes vállalati üzleti tevékenységek állnak. Az NLB tervei szerint jelentősen csökkenti részesedési portfólióját, ami összhangban áll arra irányuló stratégiájával, hogy a legfontosabb régiókban fő üzleti tevékenységeire összpontosít. E tekintetben a szerkezetátalakítási terv jelentősen csökkenti az NLB fő tevékenységen kívül eső tevékenységeit, ami magában foglalja valamennyi lízing- és faktorálási/forfetírozási tevékenység és ingatlankezelési tevékenység értékesítését, illetve ideiglenesen a külföldi vállalati ügyfeleknek történő, nem fő tevékenységnek számító új hitelezés megszüntetését. |
| --- | --- |

(43)

Az NLB jövőbeni üzleti stratégiájának középpontjában a fő lakossági piacok, a kkv-k és egyes vállalati üzleti tevékenységek állnak. Az NLB tervei szerint jelentősen csökkenti részesedési portfólióját, ami összhangban áll arra irányuló stratégiájával, hogy a legfontosabb régiókban fő üzleti tevékenységeire összpontosít. E tekintetben a szerkezetátalakítási terv jelentősen csökkenti az NLB fő tevékenységen kívül eső tevékenységeit, ami magában foglalja valamennyi lízing- és faktorálási/forfetírozási tevékenység és ingatlankezelési tevékenység értékesítését, illetve ideiglenesen a külföldi vállalati ügyfeleknek történő, nem fő tevékenységnek számító új hitelezés megszüntetését.

| (44) | Az NLB a következő ágazatokban csökkenti hitelezési tevékenységét (a kockázattal súlyozott eszközérték átlagosan [...] %-kal történő mérséklése 2013. december 31. és 2017. december 31. között): i. építőipari vállalati ügyfelek (a 2013. december 31-i, [...] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig [...] millió EUR-ra csökken); ii. vállalati ügyfelek a közlekedésipari ágazatban (a 2013. december 31-i, [...] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig [...] millió EUR-ra csökken); iii. pénzügyi érdekeltségek (a 2013. december 31-i, [...] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig [...] millió EUR-ra csökken). |
| --- | --- |

(44)

Az NLB a következő ágazatokban csökkenti hitelezési tevékenységét (a kockázattal súlyozott eszközérték átlagosan [...] %-kal történő mérséklése 2013. december 31. és 2017. december 31. között): i. építőipari vállalati ügyfelek (a 2013. december 31-i, [...] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig [...] millió EUR-ra csökken); ii. vállalati ügyfelek a közlekedésipari ágazatban (a 2013. december 31-i, [...] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig [...] millió EUR-ra csökken); iii. pénzügyi érdekeltségek (a 2013. december 31-i, [...] millió EUR kockázattal súlyozott eszközérték 2017. december 31-ig [...] millió EUR-ra csökken).

| (45) | A szerkezetátalakítási terv végrehajtásának és különösen az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának következtében az NLB összes eszközeinek értéke a 2012. december 31-i 14,5 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra, míg a kockázattal súlyozott eszközérték a 2012. december 31-én mért 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5–10] milliárd EUR-ra mérséklődik. |
| --- | --- |

(45)

A szerkezetátalakítási terv végrehajtásának és különösen az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának következtében az NLB összes eszközeinek értéke a 2012. december 31-i 14,5 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra, míg a kockázattal súlyozott eszközérték a 2012. december 31-én mért 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5–10] milliárd EUR-ra mérséklődik.

| (46) | Az NLB jelenlegi portfóliója a szerződéses lejáratig teljes körű fedezettel rendelkezik. A jövőben az NLB a tervei szerint ismét nagy hangsúlyt helyez majd a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétekre, egyúttal azonban diverzifikált nagykereskedelmi finanszírozási alapot kíván kialakítani. A hitel–betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70–80] %-ra erősödik majd. |
| --- | --- |

(46)

Az NLB jelenlegi portfóliója a szerződéses lejáratig teljes körű fedezettel rendelkezik. A jövőben az NLB a tervei szerint ismét nagy hangsúlyt helyez majd a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétekre, egyúttal azonban diverzifikált nagykereskedelmi finanszírozási alapot kíván kialakítani. A hitel–betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70–80] %-ra erősödik majd.

| (47) | Az NLB továbbá hosszú távú költségszabályozási és költségcsökkentési programot tervez. 2012. évi csoportszintű működési költségei 368 millió EUR-ra rúgtak. Az NLB a csoportszintű működési költségeket (az egyszeri rendkívüli, nem visszatérő költségek, azaz a szerkezetátalakítási kiadások kivételével) 2014. december 31-ig [300–350] millió EUR-ra, 2015. december 31-ig [300–350] millió EUR-ra, 2016. december 31-ig [250–300] millió EUR-ra, illetve 2017. december 31-ig [200–250] millió EUR-ra szorítja vissza. |
| --- | --- |

(47)

Az NLB továbbá hosszú távú költségszabályozási és költségcsökkentési programot tervez. 2012. évi csoportszintű működési költségei 368 millió EUR-ra rúgtak. Az NLB a csoportszintű működési költségeket (az egyszeri rendkívüli, nem visszatérő költségek, azaz a szerkezetátalakítási kiadások kivételével) 2014. december 31-ig [300–350] millió EUR-ra, 2015. december 31-ig [300–350] millió EUR-ra, 2016. december 31-ig [250–300] millió EUR-ra, illetve 2017. december 31-ig [200–250] millió EUR-ra szorítja vissza.

| (48) | 2017. december 31-én az NLB projektjeinek [5–10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget kell elérniük. A szerkezetátalakítási terv a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi eredményt irányoz elő, amelyek alapján 2017. december 31-én a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutató [10–20] %-os lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100-150] millió EUR-t. |
| --- | --- |

(48)

2017. december 31-én az NLB projektjeinek [5–10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget kell elérniük. A szerkezetátalakítási terv a 2013–2017 közötti időszakra vonatkozó pénzügyi eredményt irányoz elő, amelyek alapján 2017. december 31-én a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutató [10–20] %-os lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100-150] millió EUR-t.

| (49) | Végül, Szlovénia [...]-ig [...]-ra/-re csökkenti az NLB-n belüli részesedését („[...]”). Amennyiben Szlovénia nem kötött kötelező adásvételi megállapodást az NLB-n belüli, [...]-tól/-től eltérő részesedésének értékesítésére vonatkozóan, Szlovénia és az NLB kizárólagos megbízást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a következők értékesítésére: [...], [...], [...], [...],[...] és [...]. |
| --- | --- |

(49)

Végül, Szlovénia [...]-ig [...]-ra/-re csökkenti az NLB-n belüli részesedését („[...]”). Amennyiben Szlovénia nem kötött kötelező adásvételi megállapodást az NLB-n belüli, [...]-tól/-től eltérő részesedésének értékesítésére vonatkozóan, Szlovénia és az NLB kizárólagos megbízást ad az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek a következők értékesítésére: [...], [...], [...], [...],[...] és [...].

4.2.   TEHERVISELÉS

| (50) | A szerkezetátalakítási terv a 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszak alatt megtiltja a kamatszelvények beváltását, valamint az osztalék- és nyereségfizetést. |
| --- | --- |

(50)

A szerkezetátalakítási terv a 2017. december 31-ig tartó szerkezetátalakítási időszak alatt megtiltja a kamatszelvények beváltását, valamint az osztalék- és nyereségfizetést.

| (51) | Szlovénia vállalja, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszak során nem teljesít tőkeeszközök után járó kifizetéseket, kivéve, ha ez jogi kötelezettsége. Szlovénia vállalja továbbá, hogy az NLB a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nem hívja le vagy vásárolja vissza ezeket az eszközöket. Az állami tulajdonban lévő tőkeeszközökhöz tartozó kamatszelvények kifizethetők, kivéve, ha ezek a kifizetések más befektetők részére történő, alapvetően nem kötelező kamatszelvény-kifizetést eredményeznének. A szerkezetátalakítási időszakban a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott eszközök (azaz e határozat Bizottság általi elfogadását követően kibocsátott eszközök) esetében nem érvényes, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott eszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni. |
| --- | --- |

(51)

Szlovénia vállalja, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszak során nem teljesít tőkeeszközök után járó kifizetéseket, kivéve, ha ez jogi kötelezettsége. Szlovénia vállalja továbbá, hogy az NLB a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül nem hívja le vagy vásárolja vissza ezeket az eszközöket. Az állami tulajdonban lévő tőkeeszközökhöz tartozó kamatszelvények kifizethetők, kivéve, ha ezek a kifizetések más befektetők részére történő, alapvetően nem kötelező kamatszelvény-kifizetést eredményeznének. A szerkezetátalakítási időszakban a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott eszközök (azaz e határozat Bizottság általi elfogadását követően kibocsátott eszközök) esetében nem érvényes, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott eszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni.

| (52) | Az NLB jelenlegi részvényesei körében a 2011. márciusi és 2012. júliusi első és második feltőkésítés már így is erőteljes „hígító hatást” eredményezett. Az NLB fennmaradó alárendelt értékpapírjainak összege 250 millió EUR. Szlovénia vállalja, hogy az állami támogatás (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtását megelőzően az NLB teljes körűen leírja a részvényesek tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. Ennek nyomán az állam az NLB kizárólagos részvényesévé válik, szemben a 2011. márciusi első állami feltőkésítés előtti 33,1 %-os részesedésével. |
| --- | --- |

(52)

Az NLB jelenlegi részvényesei körében a 2011. márciusi és 2012. júliusi első és második feltőkésítés már így is erőteljes „hígító hatást” eredményezett. Az NLB fennmaradó alárendelt értékpapírjainak összege 250 millió EUR. Szlovénia vállalja, hogy az állami támogatás (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtását megelőzően az NLB teljes körűen leírja a részvényesek tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. Ennek nyomán az állam az NLB kizárólagos részvényesévé válik, szemben a 2011. márciusi első állami feltőkésítés előtti 33,1 %-os részesedésével.

| (53) | Szlovénia vállalja, hogy értékesíti az NLB-nek a melléklet 3. pontjában felsorolt vállalatokon belüli, 2012. december 31-én [100–150] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő, valamint a melléklet 4. pontjában felsorolt, nem a fő tevékenységi területein működő leányvállalatokon belüli, 2012. december 31-én [950–1 000] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő részesedéseit. Emellett az NLB a melléklet 5. pontjában felsorolt közös vállalkozásokon belüli részesedéseit is eladja. Mindezen túlmenően az NLB [...]-ig bezárja a(z) [...]. |
| --- | --- |

(53)

Szlovénia vállalja, hogy értékesíti az NLB-nek a melléklet 3. pontjában felsorolt vállalatokon belüli, 2012. december 31-én [100–150] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő, valamint a melléklet 4. pontjában felsorolt, nem a fő tevékenységi területein működő leányvállalatokon belüli, 2012. december 31-én [950–1 000] millió EUR összes eszközértéknek megfelelő részesedéseit. Emellett az NLB a melléklet 5. pontjában felsorolt közös vállalkozásokon belüli részesedéseit is eladja. Mindezen túlmenően az NLB [...]-ig bezárja a(z) [...].

| (54) | Az NLB leányvállalatainak tőkeinjekciók útján történő lehetséges feltőkésítését i. a részvény – általánosan elfogadott piaci módszerek alkalmazásával számszerűsített „hígító hatással” történő kiigazítása utáni (11) – árához képest 25 %-os kedvezménnyel jegyzik, közvetlenül a tőkeinjekció bejelentését megelőzően; vagy ii. azon a legalacsonyabb áron, amelyen az említett leányvállalatok többi részvényese hozzájárul a feltőkésítéshez. A nem jegyzett gazdasági egységek esetében a részvények piaci értékét megfelelő és általánosan elfogadott, piaci alapú értékelési módszer alkalmazásával határozzák meg. Ha az ilyen tőkeinjekció hibrid eszközök formájában valósul meg, ezek az eszközök alternatív kamatszelvény-kifizetési mechanizmust, valamint a hibrid eszköz saját tőkévé történő átalakítási arányát a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (TERP) 25 %-kal csökkentett értékében meghatározó rendelkezést tartalmaznak (ezt az értéket a tőkeinjekció esetében alkalmazotthoz hasonlóan állapítják meg). |
| --- | --- |

(54)

Az NLB leányvállalatainak tőkeinjekciók útján történő lehetséges feltőkésítését i. a részvény – általánosan elfogadott piaci módszerek alkalmazásával számszerűsített „hígító hatással” történő kiigazítása utáni (11) – árához képest 25 %-os kedvezménnyel jegyzik, közvetlenül a tőkeinjekció bejelentését megelőzően; vagy ii. azon a legalacsonyabb áron, amelyen az említett leányvállalatok többi részvényese hozzájárul a feltőkésítéshez. A nem jegyzett gazdasági egységek esetében a részvények piaci értékét megfelelő és általánosan elfogadott, piaci alapú értékelési módszer alkalmazásával határozzák meg. Ha az ilyen tőkeinjekció hibrid eszközök formájában valósul meg, ezek az eszközök alternatív kamatszelvény-kifizetési mechanizmust, valamint a hibrid eszköz saját tőkévé történő átalakítási arányát a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (TERP) 25 %-kal csökkentett értékében meghatározó rendelkezést tartalmaznak (ezt az értéket a tőkeinjekció esetében alkalmazotthoz hasonlóan állapítják meg).

4.3.   VERSENYTORZULÁSSAL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉSEK

| (55) | A versenytorzulás csökkentése érdekében az NLB csökkenteni kívánja Szlovénián belüli üzleti tevékenységeit. Az NLB a mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra csökkenti. |
| --- | --- |

(55)

A versenytorzulás csökkentése érdekében az NLB csökkenteni kívánja Szlovénián belüli üzleti tevékenységeit. Az NLB a mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra csökkenti.

| (56) | Az NLB kötelezettségvállalásai között szerepel a stratégiai piacokon belüli banki részesedéseinek eladása. Az NLB [...]-ig értékesíti [...]. Ez az eladás csökkenti az NLB befolyását a(z) [...]. Az NLB ezenkívül [...]-ig teljes körűen elidegeníti a(z) [...] belüli részesedését. |
| --- | --- |

(56)

Az NLB kötelezettségvállalásai között szerepel a stratégiai piacokon belüli banki részesedéseinek eladása. Az NLB [...]-ig értékesíti [...]. Ez az eladás csökkenti az NLB befolyását a(z) [...]. Az NLB ezenkívül [...]-ig teljes körűen elidegeníti a(z) [...] belüli részesedését.

| (57) | Az NLB csökkenteni fogja hitelezési tevékenységét a szlovén építőiparban, közlekedési szektorban és a pénzügyi érdekeltségek ágazatában azáltal, hogy ezen ágazatokban 2013. december 31. és 2017. december 31. között átlagosan [...] %-kal csökkenti kockázatokkal súlyozott eszközértékét. Emellett megszünteti a külföldi vállalati ügyfeleket célzó új hitelezési tevékenységeire irányuló üzleti stratégiát. |
| --- | --- |

(57)

Az NLB csökkenteni fogja hitelezési tevékenységét a szlovén építőiparban, közlekedési szektorban és a pénzügyi érdekeltségek ágazatában azáltal, hogy ezen ágazatokban 2013. december 31. és 2017. december 31. között átlagosan [...] %-kal csökkenti kockázatokkal súlyozott eszközértékét. Emellett megszünteti a külföldi vállalati ügyfeleket célzó új hitelezési tevékenységeire irányuló üzleti stratégiát.

| (58) | Az NLB a szlovéniai és külföldi leányvállalatainak elidegenítése révén valamennyi lízing-, faktorálási és forfetírozási tevékenységét megszünteti. |
| --- | --- |

(58)

Az NLB a szlovéniai és külföldi leányvállalatainak elidegenítése révén valamennyi lízing-, faktorálási és forfetírozási tevékenységét megszünteti.

| (59) | Az NLB a melléklet vonatkozó pontjaiban ismertetett feltételek szerint eleget tesz a kamatszelvények beváltására, az osztalékfizetésre és a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalomnak. |
| --- | --- |

(59)

Az NLB a melléklet vonatkozó pontjaiban ismertetett feltételek szerint eleget tesz a kamatszelvények beváltására, az osztalékfizetésre és a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalomnak.

| (60) | Tőke-visszafizetési mechanizmust hoz létre, amelynek értelmében 2015-ben, 2016-ban és 2017-ben osztalékkifizetéseket folyósít részvényeseinek (12). A 2015. és 2016. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 50 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A 2017. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 100 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A Szlovén Központi Bankot az NLB bankfelügyelőjeként megillető hatáskörök sérelme nélkül az osztalékkifizetést fel kell függeszteni, ha az az elkövetkező években a bank fizetőképességét veszélyezteti. |
| --- | --- |

(60)

Tőke-visszafizetési mechanizmust hoz létre, amelynek értelmében 2015-ben, 2016-ban és 2017-ben osztalékkifizetéseket folyósít részvényeseinek (12). A 2015. és 2016. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 50 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A 2017. pénzügyi év tekintetében az NLB kifizeti a következők közül az alacsonyabb összeget: i. az európai és a szlovén jog szerint alkalmazandó szabályozási tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 100 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt vagy ii. az adott évi nettó bevétel. A Szlovén Központi Bankot az NLB bankfelügyelőjeként megillető hatáskörök sérelme nélkül az osztalékkifizetést fel kell függeszteni, ha az az elkövetkező években a bank fizetőképességét veszélyezteti.

4.4.   AZ ÉRTÉKVESZTETT ESZKÖZÖKKEL KAPCSOLATOS INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA

a)   Célkitűzés

| (61) | A bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházás révén értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedést hajtanak végre az NLB javára. Az intézkedés célja az NLB legproblematikusabb eszközportfóliójának jövőbeni értékét övező bizonytalanság felszámolása és annak biztosítása, hogy a bank a szerkezetátalakítási terv végrehajtására összpontosítson. |
| --- | --- |

(61)

A bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházás révén értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedést hajtanak végre az NLB javára. Az intézkedés célja az NLB legproblematikusabb eszközportfóliójának jövőbeni értékét övező bizonytalanság felszámolása és annak biztosítása, hogy a bank a szerkezetátalakítási terv végrehajtására összpontosítson.

b)   Szerkezet és jellemzők

| (62) | A bankeszközkezelő vállalatot Szlovénia a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre. |
| --- | --- |

(62)

A bankeszközkezelő vállalatot Szlovénia a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre.

| (63) | E vállalat átfogó célkitűzése a ráruházott eszközök kezelése és szabályszerű elidegenítése, maximalizálva a behajtott összegeket. A bankeszközkezelő vállalat e tevékenységével elősegíti a pénzügyi rendszer szerkezetátalakítását, egyúttal a minimálisra csökkenti az állami források felhasználását, és a lehetséges mértékben elkerüli a piaci torzulásokat. |
| --- | --- |

(63)

E vállalat átfogó célkitűzése a ráruházott eszközök kezelése és szabályszerű elidegenítése, maximalizálva a behajtott összegeket. A bankeszközkezelő vállalat e tevékenységével elősegíti a pénzügyi rendszer szerkezetátalakítását, egyúttal a minimálisra csökkenti az állami források felhasználását, és a lehetséges mértékben elkerüli a piaci torzulásokat.

| (64) | A bankeszközkezelő vállalat különösen eszközökből, értékpapírokból, derivatívákból, illetve jóváhagyott kölcsönökből eredő jogokból és kötelezettségekből vagy a kapcsolódó fedezetet magukban foglaló garanciákból származó kockázatokat vállalhat, vagy nyújthat fedezetet azokra. A bankeszközkezelő vállalat a megállapított átruházási értéket az általa kibocsátott, állami garanciával fedezett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fizeti ki az NLB részére. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb annál. |
| --- | --- |

(64)

A bankeszközkezelő vállalat különösen eszközökből, értékpapírokból, derivatívákból, illetve jóváhagyott kölcsönökből eredő jogokból és kötelezettségekből vagy a kapcsolódó fedezetet magukban foglaló garanciákból származó kockázatokat vállalhat, vagy nyújthat fedezetet azokra. A bankeszközkezelő vállalat a megállapított átruházási értéket az általa kibocsátott, állami garanciával fedezett, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában fizeti ki az NLB részére. A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb annál.

c)   Az értékvesztett eszközök és hitelek átruházásának köre

| (65) | Az átruházás az alábbi eszközcsoportokat érinti:






  a) | csődhelyzetben lévő, lakóingatlan-fedezettel rendelkező társaságok; |
| --- | --- | --- |

(65)

Az átruházás az alábbi eszközcsoportokat érinti:

a)

csődhelyzetben lévő, lakóingatlan-fedezettel rendelkező társaságok;

| b) | átszervezést igénylő pénzügyi érdekeltségek átszervezésére irányuló követelések; |
| --- | --- |

b)

átszervezést igénylő pénzügyi érdekeltségek átszervezésére irányuló követelések;

| c) | egyéb csődhelyzetben lévő társaságok; |
| --- | --- |

c)

egyéb csődhelyzetben lévő társaságok;

| d) | egyéb lakóingatlan-fedezettel biztosított követelések; |
| --- | --- |

d)

egyéb lakóingatlan-fedezettel biztosított követelések;

| e) | pénzügyi érdekeltségek; |
| --- | --- |

e)

pénzügyi érdekeltségek;

| f) | építőipari vállalatok; |
| --- | --- |

f)

építőipari vállalatok;

| g) | közlekedési vállalatok; |
| --- | --- |

g)

közlekedési vállalatok;

| h) | más nem teljesítő kitettségek. |
| --- | --- |

h)

más nem teljesítő kitettségek.

| (66) | 2013. május 17-én Szlovénia eljuttatta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták. Az átruházni tervezett portfólió értéke a hitelek tekintetében névértéken 2,3 milliárd EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig piaci értéken 94 millió EUR. |
| --- | --- |

(66)

2013. május 17-én Szlovénia eljuttatta a Bizottságnak az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó, 1,9 milliárd EUR értékű eszközök előzetes jegyzékét. A jegyzéket azóta aktualizálták. Az átruházni tervezett portfólió értéke a hitelek tekintetében névértéken 2,3 milliárd EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig piaci értéken 94 millió EUR.

| (67) | Az eszközátruházás eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 1,4 milliárd EUR-val csökken, ami összesen 112 millió EUR tőkeszükséglet-csökkenést jelent. Ezek az adatok a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó eszközöknek a Bizottság részére 2013. november 14-én elküldött jegyzékében szerepeltek. |
| --- | --- |

(67)

Az eszközátruházás eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 1,4 milliárd EUR-val csökken, ami összesen 112 millió EUR tőkeszükséglet-csökkenést jelent. Ezek az adatok a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó eszközöknek a Bizottság részére 2013. november 14-én elküldött jegyzékében szerepeltek.

d)   Az átruházási érték számításának módszere

| (68) | Az átruházási értéket a Szlovén Központi Bank előzetesen, a bankeszközkezelő vállalatot létrehozó jogszabályban előírt módszer alapján határozta meg. A módszer a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékének értékelésén alapul. Jelentős kitettségek esetén a jövőbeni pénzforgalmat egyedileg értékelték, míg a kisebb kitettségek esetében egyszerűsített megközelítést alkalmaztak, ahol az értékelés a hitelek nemteljesítésének valószínűségén, valamint a nemteljesítéskori veszteség jellemzőin alapult. Ezenfelül az átruházási érték kiszámításakor a stresszteszt alapforgatókönyvében megjelölt várható veszteséget tekintik referenciaértéknek. A fenti értékelési módszert a szlovén hatóságokat, valamint megfigyelőként a Bizottságot, az EKB-t és az Európai Bankhatóságot tömörítő, erre a célra kijelölt csoport jóváhagyta. |
| --- | --- |

(68)

Az átruházási értéket a Szlovén Központi Bank előzetesen, a bankeszközkezelő vállalatot létrehozó jogszabályban előírt módszer alapján határozta meg. A módszer a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékének értékelésén alapul. Jelentős kitettségek esetén a jövőbeni pénzforgalmat egyedileg értékelték, míg a kisebb kitettségek esetében egyszerűsített megközelítést alkalmaztak, ahol az értékelés a hitelek nemteljesítésének valószínűségén, valamint a nemteljesítéskori veszteség jellemzőin alapult. Ezenfelül az átruházási érték kiszámításakor a stresszteszt alapforgatókönyvében megjelölt várható veszteséget tekintik referenciaértéknek. A fenti értékelési módszert a szlovén hatóságokat, valamint megfigyelőként a Bizottságot, az EKB-t és az Európai Bankhatóságot tömörítő, erre a célra kijelölt csoport jóváhagyta.

| (69) | A csődbe ment vállalatok és hátralékos hitelek esetében a jövőbeni pénzforgalmat a fedezetek és garanciák piaci értéke alapján határozták meg. Az ilyen fedezetek értékének meghatározásakor az elmúlt 12 hónapban független szakértők által készített jelentésekre támaszkodtak. |
| --- | --- |

(69)

A csődbe ment vállalatok és hátralékos hitelek esetében a jövőbeni pénzforgalmat a fedezetek és garanciák piaci értéke alapján határozták meg. Az ilyen fedezetek értékének meghatározásakor az elmúlt 12 hónapban független szakértők által készített jelentésekre támaszkodtak.

| (70) | Ezután a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékét kockázatmentes kamat alkalmazásával számították ki. |
| --- | --- |

(70)

Ezután a jövőbeni pénzforgalom nettó jelenértékét kockázatmentes kamat alkalmazásával számították ki.

e)   Az átruházási érték

| (71) | Az NLB eszközeinek Szlovénia által meghatározott átruházási értéke a hitelek tekintetében 617 millió EUR (azaz a bruttó könyv szerinti érték 27 %-a), míg a tőkerészesedések esetében 94 millió EUR. Szlovénia vállalta, hogy a bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik majd az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb lesz annál. |
| --- | --- |

(71)

Az NLB eszközeinek Szlovénia által meghatározott átruházási értéke a hitelek tekintetében 617 millió EUR (azaz a bruttó könyv szerinti érték 27 %-a), míg a tőkerészesedések esetében 94 millió EUR. Szlovénia vállalta, hogy a bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik majd az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályokkal összhangban megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb lesz annál.

| (72) | A szlovén hatóságok benyújtották a Szlovén Központi Bank elemzését, amely tanúsítja az NLB által a bankeszközkezelő vállalatra történt eszközátruházás részletes eredményeit és pénzügyi hatásait. |
| --- | --- |

(72)

A szlovén hatóságok benyújtották a Szlovén Központi Bank elemzését, amely tanúsítja az NLB által a bankeszközkezelő vállalatra történt eszközátruházás részletes eredményeit és pénzügyi hatásait.

f)   Piaci ár

| (73) | Szlovénia nem értékelte a portfólió piaci értékét. |
| --- | --- |

(73)

Szlovénia nem értékelte a portfólió piaci értékét.

g)   Független szakértői tanácsadás a Bizottság részére

| (74) | A Bizottság független szakértők segítségét vette igénybe az átruházott eszközök tényleges gazdasági értékével és az eszközök piaci értékének számszerűsítésével összefüggésben javasolt módszer és átruházási ár értékelése során, amint azt a mérések referenciakereteként szolgáló, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (13) előírja. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság független szakértők segítségét vette igénybe az átruházott eszközök tényleges gazdasági értékével és az eszközök piaci értékének számszerűsítésével összefüggésben javasolt módszer és átruházási ár értékelése során, amint azt a mérések referenciakereteként szolgáló, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény (13) előírja.

5.   A HIVATALOS VIZSGÁLATI ELJÁRÁS MEGINDÍTÁSÁNAK INDOKOLÁSA

| (75) | 2012. július 2-án a Bizottság a feltőkésítési intézkedésekre és a szerkezetátalakítási terv Szlovénia által benyújtott változatára irányuló hivatalos vizsgálati eljárást indított azt illetően, hogy azok szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a belső piaccal. |
| --- | --- |

(75)

2012. július 2-án a Bizottság a feltőkésítési intézkedésekre és a szerkezetátalakítási terv Szlovénia által benyújtott változatára irányuló hivatalos vizsgálati eljárást indított azt illetően, hogy azok szerkezetátalakítási támogatásként összeegyeztethetők-e a belső piaccal.

| (76) | A Bizottság az eljárás megindításakor kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy az NLB-re vonatkozó szerkezetátalakítási terv hozzá benyújtott változata biztosítja-e a hosszú távú életképesség visszaállítását, a megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket (14). Az életképességgel kapcsolatos kérdések részeként a Bizottság kétségbe vonta, hogy az NLB döntéshozatali eljárása összhangban áll-e a piaci normákkal és különösen kiemelte az abból fakadó lehetséges vállalatirányítási problémákat, hogy az állam a bank fő részvényeseként beavatkozhat annak napi üzletvezetésébe (15). |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság az eljárás megindításakor kételyeinek adott hangot a tekintetben, hogy az NLB-re vonatkozó szerkezetátalakítási terv hozzá benyújtott változata biztosítja-e a hosszú távú életképesség visszaállítását, a megfelelő teherviselést és a verseny torzulását korlátozó intézkedéseket (14). Az életképességgel kapcsolatos kérdések részeként a Bizottság kétségbe vonta, hogy az NLB döntéshozatali eljárása összhangban áll-e a piaci normákkal és különösen kiemelte az abból fakadó lehetséges vállalatirányítási problémákat, hogy az állam a bank fő részvényeseként beavatkozhat annak napi üzletvezetésébe (15).

6.   AZ ÉRDEKELT FELEK ÉSZREVÉTELEI

| (77) | A hivatalos vizsgálati eljárással kapcsolatban harmadik érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek. |
| --- | --- |

(77)

A hivatalos vizsgálati eljárással kapcsolatban harmadik érdekelt felektől nem érkeztek észrevételek.

7.   SZLOVÉNIA ÁLLÁSPONTJA

| (78) | Szlovénia egyetért azzal, hogy az első feltőkésítés, a második feltőkésítés, a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. Szlovénia továbbá úgy véli, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal. |
| --- | --- |

(78)

Szlovénia egyetért azzal, hogy az első feltőkésítés, a második feltőkésítés, a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az EUMSZ 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül. Szlovénia továbbá úgy véli, hogy ezek az intézkedések az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében összeegyeztethetők a belső piaccal.

| (79) | Szlovénia érvei szerint a szerkezetátalakítási terv a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben (16) foglalt valamennyi feltételnek eleget tesz. |
| --- | --- |

(79)

Szlovénia érvei szerint a szerkezetátalakítási terv a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben (16) foglalt valamennyi feltételnek eleget tesz.

| (80) | Szlovénia különösen úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja az NLB hosszú távú életképességének állami források nélküli helyreállítását, elegendő saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez, és korlátozza a verseny torzulását. A banki tevékenységek irányítása során a körültekintő döntéshozatali folyamatok biztosítása érdekében Szlovénia kötelezettségvállalásokat tett a banki vállalatirányítás megerősítésére. |
| --- | --- |

(80)

Szlovénia különösen úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv biztosítja az NLB hosszú távú életképességének állami források nélküli helyreállítását, elegendő saját hozzájárulást nyújt a szerkezetátalakítás költségeihez, és korlátozza a verseny torzulását. A banki tevékenységek irányítása során a körültekintő döntéshozatali folyamatok biztosítása érdekében Szlovénia kötelezettségvállalásokat tett a banki vállalatirányítás megerősítésére.

| (81) | A Szlovénia által tett kötelezettségvállalásokat e határozat melléklete sorolja fel. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Emellett Szlovénia vállalta, hogy az egyes elidegenítési intézkedéseket meghatározott ütemterv szerint hajtja végre. Amennyiben a vállalt elidegenítési ütemtervet nem tartja be, elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelölnek ki. |
| --- | --- |

(81)

A Szlovénia által tett kötelezettségvállalásokat e határozat melléklete sorolja fel. A kötelezettségvállalások végrehajtásának biztosítása érdekében ellenőrző megbízott kinevezésére kerül sor. Emellett Szlovénia vállalta, hogy az egyes elidegenítési intézkedéseket meghatározott ütemterv szerint hajtja végre. Amennyiben a vállalt elidegenítési ütemtervet nem tartja be, elidegenítésért felelős vagyonkezelőt jelölnek ki.

8.   ÉRTÉKELÉS

8.1.   A TÁMOGATÁS MEGLÉTE ÉS ÖSSZEGE

| (82) | A Bizottság korábban már megállapította (17) hogy az NLB első és második feltőkésítése állami támogatásnak minősül, és ezt Szlovénia sem vitatta. Ennélfogva ebben a szakaszban a Bizottság csak azt értékeli, hogy a két új intézkedés (a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) állami támogatást képez-e. |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság korábban már megállapította (17) hogy az NLB első és második feltőkésítése állami támogatásnak minősül, és ezt Szlovénia sem vitatta. Ennélfogva ebben a szakaszban a Bizottság csak azt értékeli, hogy a két új intézkedés (a harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) állami támogatást képez-e.

| (83) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, összeegyeztethetetlen a belső piaccal, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet. |
| --- | --- |

(83)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok által vagy állami forrásból bármilyen formában nyújtott olyan támogatás, amely bizonyos vállalkozások előnyben részesítése által torzítja vagy azzal fenyegeti a versenyt, összeegyeztethetetlen a belső piaccal, amennyiben ez érinti a tagállamok közötti kereskedelmet.

| (84) | Mivel az 1,558 milliárd EUR értékű harmadik feltőkésítést közvetlenül a Szlovén Köztársaság nyújtja, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés állami forrásokból származik. |
| --- | --- |

(84)

Mivel az 1,558 milliárd EUR értékű harmadik feltőkésítést közvetlenül a Szlovén Köztársaság nyújtja, a Bizottság megállapítja, hogy az intézkedés állami forrásokból származik.

| (85) | A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően az NLB pénzügyi és gazdaság válsághelyzetben juthat tőkéhez, amikor a szlovén bankszektort övező fokozott bizonytalanság miatt a piacon erre nem lenne lehetősége. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a harmadik feltőkésítést egy piacgazdasági befektető nem hajtotta volna végre. A harmadik feltőkésítést ezért úgy kell tekinteni, hogy az versenyelőnyt biztosít az NLB-nek. Mindemellett az előny szelektív, hiszen azt kizárólag egy bank élvezi. |
| --- | --- |

(85)

A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően az NLB pénzügyi és gazdaság válsághelyzetben juthat tőkéhez, amikor a szlovén bankszektort övező fokozott bizonytalanság miatt a piacon erre nem lenne lehetősége. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a harmadik feltőkésítést egy piacgazdasági befektető nem hajtotta volna végre. A harmadik feltőkésítést ezért úgy kell tekinteni, hogy az versenyelőnyt biztosít az NLB-nek. Mindemellett az előny szelektív, hiszen azt kizárólag egy bank élvezi.

| (86) | Mivel az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytatja tevékenységét, a bank részére állami forrásokból nyújtott előny érintheti az Unión belüli kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt. A harmadik feltőkésítés ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás. |
| --- | --- |

(86)

Mivel az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytatja tevékenységét, a bank részére állami forrásokból nyújtott előny érintheti az Unión belüli kereskedelmet, és torzíthatja a versenyt. A harmadik feltőkésítés ezért az EUMSZ 107. cikkének (1) bekezdése értelmében vett állami támogatás.

| (87) | A harmadik feltőkésítésben foglalt támogatás összege 1,558 milliárd EUR. |
| --- | --- |

(87)

A harmadik feltőkésítésben foglalt támogatás összege 1,558 milliárd EUR.

| (88) | Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés állami forrásokat tartalmaz. Szlovénia a bankeszközkezelő vállalatot a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre, hogy az segítséget nyújtson a nehéz helyzetben lévő bankok számára a mérlegükben szereplő kockázatos eszközeik aktuális piaci értéket meghaladó áron történő átruházásához. Az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra irányuló átruházások csökkentik azokat a veszteségeket, amelyeket a banknak ellenkező esetben viselnie kellene, rendezve ezáltal a bank mérlegét és elősegítve a szerkezetátalakítási terv végrehajtását. |
| --- | --- |

(88)

Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illetően a Bizottság úgy véli, hogy az intézkedés állami forrásokat tartalmaz. Szlovénia a bankeszközkezelő vállalatot a bankszektor stabilitásának támogatása céljából hozta létre, hogy az segítséget nyújtson a nehéz helyzetben lévő bankok számára a mérlegükben szereplő kockázatos eszközeik aktuális piaci értéket meghaladó áron történő átruházásához. Az NLB-től a bankeszközkezelő vállalatra irányuló átruházások csökkentik azokat a veszteségeket, amelyeket a banknak ellenkező esetben viselnie kellene, rendezve ezáltal a bank mérlegét és elősegítve a szerkezetátalakítási terv végrehajtását.

| (89) | Annak felmérése érdekében, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása tartalmaz-e támogatást, a Bizottság szakértői független jelleggel meghatározták az átruházandó portfólió aktuális piaci értékét, illetve tényleges gazdasági értékét, amely utóbbi az eszközök átruházási ára is egyben. Mivel a portfólió átruházási ára meghaladja az aktuális piaci értéket, az intézkedés az NLB javára nyújtott előnynek minősül. |
| --- | --- |

(89)

Annak felmérése érdekében, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása tartalmaz-e támogatást, a Bizottság szakértői független jelleggel meghatározták az átruházandó portfólió aktuális piaci értékét, illetve tényleges gazdasági értékét, amely utóbbi az eszközök átruházási ára is egyben. Mivel a portfólió átruházási ára meghaladja az aktuális piaci értéket, az intézkedés az NLB javára nyújtott előnynek minősül.

| (90) | Ez az előny a hasonló állami támogatásban nem részesülő szlovéniai és más tagállambeli versenytársaival szemben megerősíti az NLB pozícióját. Ennélfogva úgy kell tekinteni, hogy az intézkedés torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, tekintettel arra is, hogy az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytat tevékenységet. |
| --- | --- |

(90)

Ez az előny a hasonló állami támogatásban nem részesülő szlovéniai és más tagállambeli versenytársaival szemben megerősíti az NLB pozícióját. Ennélfogva úgy kell tekinteni, hogy az intézkedés torzíthatja a versenyt és befolyásolhatja a tagállamok közötti kereskedelmet, tekintettel arra is, hogy az NLB jelenleg és várhatóan a jövőben is a kiélezett nemzetközi verseny előtt nyitott pénzügyi szektorban folytat tevékenységet.

| (91) | Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésben, azaz a bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházásban érintett támogatási összeget illeti, megjegyzendő, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 20. pontjának a) alpontjához tartozó 2. lábjegyzet szerint az eszközátviteli intézkedés során a támogatási összeg az eszközök átruházási értéke és piaci ára közötti különbözet. Az átruházási ár 617 millió EUR, míg a becsült piaci ár 486 millió EUR. Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott támogatás összege 130 millió EUR. |
| --- | --- |

(91)

Ami az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésben, azaz a bankeszközkezelő vállalatra történő eszközátruházásban érintett támogatási összeget illeti, megjegyzendő, hogy az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 20. pontjának a) alpontjához tartozó 2. lábjegyzet szerint az eszközátviteli intézkedés során a támogatási összeg az eszközök átruházási értéke és piaci ára közötti különbözet. Az átruházási ár 617 millió EUR, míg a becsült piaci ár 486 millió EUR. Az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott támogatás összege 130 millió EUR.

| (92) | Következésképpen az első, második és harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott összes támogatás értéke 2 321 milliárd EUR, amely az NLB 2012. decemberi kockázattal súlyozott eszközértékének 20 %-a. |
| --- | --- |

(92)

Következésképpen az első, második és harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása nyomán az NLB-nek nyújtott összes támogatás értéke 2 321 milliárd EUR, amely az NLB 2012. decemberi kockázattal súlyozott eszközértékének 20 %-a.

8.2.   A TÁMOGATÁS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGE

8.2.1.   AZ ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉG ÉRTÉKELÉSÉNEK JOGALAPJA

| (93) | Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánják. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ennek a zavarnak a megszüntetésére. Ezt a Bizottság a későbbiekben a hat válsággal kapcsolatos közleményben (18), valamint a bankokról szóló 2013. évi közleményben részletesen ismertette és kifejtette. |
| --- | --- |

(93)

Az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja felhatalmazza a Bizottságot arra, hogy a támogatást a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítsa, ha azt „egy tagállam gazdaságában bekövetkezett komoly zavar megszüntetésére” szánják. A Bizottság elismerte, hogy a pénzügyi világválság komoly zavart okozhat egy tagállam gazdaságában, és a bankokat támogató intézkedések alkalmasak ennek a zavarnak a megszüntetésére. Ezt a Bizottság a későbbiekben a hat válsággal kapcsolatos közleményben (18), valamint a bankokról szóló 2013. évi közleményben részletesen ismertette és kifejtette.

| (94) | A bankokról szóló 2013. évi közlemény az augusztus 1-je után bejelentett állami támogatási intézkedésekre alkalmazandó. Az NLB esetében Szlovénia 2013. augusztus 1-je után jelentette be a tőkeinjekció és tőkeátvétel formájában nyújtott további állami támogatást. Ennélfogva az NLB szerkezetátalakítási terve összeegyeztethetőségének értékelésekor a bankokról szóló 2013. évi közlemény rendelkezéseit kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(94)

A bankokról szóló 2013. évi közlemény az augusztus 1-je után bejelentett állami támogatási intézkedésekre alkalmazandó. Az NLB esetében Szlovénia 2013. augusztus 1-je után jelentette be a tőkeinjekció és tőkeátvétel formájában nyújtott további állami támogatást. Ennélfogva az NLB szerkezetátalakítási terve összeegyeztethetőségének értékelésekor a bankokról szóló 2013. évi közlemény rendelkezéseit kell alkalmazni.

| (95) | Az, hogy a Bizottság a szlovén hatóságok által a pénzügyi válság leküzdése érdekében hozott több intézkedést is jóváhagyott (19), megerősíti, hogy a szlovén gazdaságban komoly zavar áll fenn. Ennélfogva az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja a szerkezetátalakítási tervben foglalt valamennyi intézkedés (azaz az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) esetében az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja. |
| --- | --- |

(95)

Az, hogy a Bizottság a szlovén hatóságok által a pénzügyi válság leküzdése érdekében hozott több intézkedést is jóváhagyott (19), megerősíti, hogy a szlovén gazdaságban komoly zavar áll fenn. Ennélfogva az összeegyeztethetőség értékelésének jogalapja a szerkezetátalakítási tervben foglalt valamennyi intézkedés (azaz az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) esetében az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja.

| (96) | Ami kifejezetten az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illeti, a Bizottság ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján értékeli. |
| --- | --- |

(96)

Ami kifejezetten az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását illeti, a Bizottság ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján értékeli.

| (97) | Az NLB-nek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét illetően ennek értékeléséhez a Bizottság a szerkezetátalakítási tervet összeveti a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleménnyel. |
| --- | --- |

(97)

Az NLB-nek nyújtott szerkezetátalakítási támogatás összeegyeztethetőségét illetően ennek értékeléséhez a Bizottság a szerkezetátalakítási tervet összeveti a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleménnyel.

8.2.2.   Összeegyeztethetőség a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleménnyel

| (98) | Ami az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának formájában az NLB javára nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottságnak ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell értékelnie. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény értelmében az értékvesztett eszközök átvétele olyan intézkedés, amely „a kedvezményezett bankot mentesíti az értékvesztett eszközök miatti veszteség vagy lehetséges veszteségre képzett tartalék könyvelésének kényszere alól (vagy kompenzálja ezért), és/vagy szavatoló tőkét szabadít fel más célokra”, és a közlemény meghatározza az ilyen intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének kritériumait. Ezek a következők: i. támogatható eszközök; ii. az értékvesztések átláthatósága és közzététele; iii. az eszközök kezelése; iv. az értékelés korrekt és következetes megközelítése; és v. megfelelő ellentételezés és teherviselés. |
| --- | --- |

(98)

Ami az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának formájában az NLB javára nyújtott támogatás összeegyeztethetőségét illeti, a Bizottságnak ezt az intézkedést a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény alapján kell értékelnie. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény értelmében az értékvesztett eszközök átvétele olyan intézkedés, amely „a kedvezményezett bankot mentesíti az értékvesztett eszközök miatti veszteség vagy lehetséges veszteségre képzett tartalék könyvelésének kényszere alól (vagy kompenzálja ezért), és/vagy szavatoló tőkét szabadít fel más célokra”, és a közlemény meghatározza az ilyen intézkedések belső piaccal való összeegyeztethetőségének kritériumait. Ezek a következők: i. támogatható eszközök; ii. az értékvesztések átláthatósága és közzététele; iii. az eszközök kezelése; iv. az értékelés korrekt és következetes megközelítése; és v. megfelelő ellentételezés és teherviselés.

Támogatható eszközök

| (99) | Ami az eszközök támogathatóságát illeti, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakasza kimondja, hogy az eszközátvételhez szükséges az értékvesztett eszközök egyértelmű meghatározása, valamint hogy az összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a támogathatóságra bizonyos korlátozások alkalmazandók. |
| --- | --- |

(99)

Ami az eszközök támogathatóságát illeti, az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.4. szakasza kimondja, hogy az eszközátvételhez szükséges az értékvesztett eszközök egyértelmű meghatározása, valamint hogy az összeegyeztethetőség biztosítása érdekében a támogathatóságra bizonyos korlátozások alkalmazandók.

| (100) | Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény ugyanakkor azt is előírja, hogy meg kell találni az egyensúlyt az azonnali pénzügyi stabilitás célkitűzése és a rendes piaci működéshez való visszatérés biztosításának szükséglete között, ami az eszközkategóriák meghatározásakor rugalmas megközelítés alkalmazása mellett szól. Különösen, míg az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a pénzügyi válság kiváltásáért felelős eszközöket nevezi meg támogatható eszközként (kifejezetten megemlítve a jelzáloggal fedezett egyesült államokbeli értékpapírokat), egyúttal „megfelelően indokolt esetben mennyiségi korlátozás nélkül” lehetővé teszi a fogalom kiterjesztését „olyan egyértelműen meghatározott eszközkategóriákra, amelyek összefüggnek a rendszerkockázattal”. |
| --- | --- |

(100)

Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény ugyanakkor azt is előírja, hogy meg kell találni az egyensúlyt az azonnali pénzügyi stabilitás célkitűzése és a rendes piaci működéshez való visszatérés biztosításának szükséglete között, ami az eszközkategóriák meghatározásakor rugalmas megközelítés alkalmazása mellett szól. Különösen, míg az értékvesztett eszközökről szóló közlemény a pénzügyi válság kiváltásáért felelős eszközöket nevezi meg támogatható eszközként (kifejezetten megemlítve a jelzáloggal fedezett egyesült államokbeli értékpapírokat), egyúttal „megfelelően indokolt esetben mennyiségi korlátozás nélkül” lehetővé teszi a fogalom kiterjesztését „olyan egyértelműen meghatározott eszközkategóriákra, amelyek összefüggnek a rendszerkockázattal”.

| (101) | A szóban forgó ügyben az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés elsősorban építőipari és közlekedési vállalatokhoz, valamint pénzügyi érdekeltségekhez kapcsolódó, nem teljesítő eszközöket vagy lakóingatlan-fedezettel biztosított, nem teljesítő eszközöket céloz. Az NLB nehézségeiért elsősorban ezek az ágazatok felelnek, amelyek jelentős nemteljesítő hitelportfóliókkal rendelkeznek (a nemteljesítő hitelek aránya a pénzügyi érdekeltségek esetében 41 %, az építőipari vállalatok esetében pedig 74 %). Az NLB d.d. 2012. december 31-én elkönyvelt értékveszteségének több mint fele az átruházandó portfólió részét képezi. Ezek az eszközök tehát megfelelnek az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt támogathatósági kritériumoknak. |
| --- | --- |

(101)

A szóban forgó ügyben az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedés elsősorban építőipari és közlekedési vállalatokhoz, valamint pénzügyi érdekeltségekhez kapcsolódó, nem teljesítő eszközöket vagy lakóingatlan-fedezettel biztosított, nem teljesítő eszközöket céloz. Az NLB nehézségeiért elsősorban ezek az ágazatok felelnek, amelyek jelentős nemteljesítő hitelportfóliókkal rendelkeznek (a nemteljesítő hitelek aránya a pénzügyi érdekeltségek esetében 41 %, az építőipari vállalatok esetében pedig 74 %). Az NLB d.d. 2012. december 31-én elkönyvelt értékveszteségének több mint fele az átruházandó portfólió részét képezi. Ezek az eszközök tehát megfelelnek az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt támogathatósági kritériumoknak.

Átláthatóság és közzététel

| (102) | Az átláthatóságot és a közzétételt illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.1. szakasza az átvételi intézkedések által érintett eszközök megfelelő értékelésen alapuló, elismert független szakemberek által ellenőrzött és az illetékes felügyeleti hatóság által hitelesített értékvesztésének teljes körű előzetes átláthatóságát, valamint a támogatható bankok általi közzétételét írja elő. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény előírja, hogy a közzétételnek és az értékelésnek a kormányzati beavatkozás előtt kell történnie. |
| --- | --- |

(102)

Az átláthatóságot és a közzétételt illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.1. szakasza az átvételi intézkedések által érintett eszközök megfelelő értékelésen alapuló, elismert független szakemberek által ellenőrzött és az illetékes felügyeleti hatóság által hitelesített értékvesztésének teljes körű előzetes átláthatóságát, valamint a támogatható bankok általi közzétételét írja elő. Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény előírja, hogy a közzétételnek és az értékelésnek a kormányzati beavatkozás előtt kell történnie.

| (103) | A Szlovén Központi Bank elvégezte az eszközök előzetes értékelését. Elsőként a Szlovén Központi Bank 2013. május 10-én egy stressztesztet hozott nyilvánosságra, amely a három legnagyobb szlovén bank eszközeinek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásából fakadó tőkehatásokat ismertette. Másodszor a független szakértők által végzett felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit 2013. december 4-én tették közzé, és ezek stresszforgatókönyv esetén a szlovén bankok tőkehiányát jelezték. Az átruházandó eszközkategóriákat egyértelműen meghatározták, és az átruházásra kizárólag a Szlovén Központi Bank által jóváhagyott értékelési módszer alapján kerül sor. A tagállam tehát az NLB valamennyi értékvesztett, a bankeszközkezelőre átruházandó eszközére vonatkozóan kellő átláthatóságot biztosított, és azokat közzétette. Fontos kiemelni, hogy a bank tőkehiányát megállapító felülvizsgálatot/stressztesztet külső szakértők végezték. |
| --- | --- |

(103)

A Szlovén Központi Bank elvégezte az eszközök előzetes értékelését. Elsőként a Szlovén Központi Bank 2013. május 10-én egy stressztesztet hozott nyilvánosságra, amely a három legnagyobb szlovén bank eszközeinek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásából fakadó tőkehatásokat ismertette. Másodszor a független szakértők által végzett felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit 2013. december 4-én tették közzé, és ezek stresszforgatókönyv esetén a szlovén bankok tőkehiányát jelezték. Az átruházandó eszközkategóriákat egyértelműen meghatározták, és az átruházásra kizárólag a Szlovén Központi Bank által jóváhagyott értékelési módszer alapján kerül sor. A tagállam tehát az NLB valamennyi értékvesztett, a bankeszközkezelőre átruházandó eszközére vonatkozóan kellő átláthatóságot biztosított, és azokat közzétette. Fontos kiemelni, hogy a bank tőkehiányát megállapító felülvizsgálatot/stressztesztet külső szakértők végezték.

Az eszközök kezelése

| (104) | Az eszközök kezeléséről az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.6. szakasza előírja, hogy funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni egymástól a kedvezményezett bankot és annak eszközeit, különösen a menedzsment, a személyzet és az ügyfelek tekintetében. A közlemény e tekintetben kimondja, hogy ezeknek az intézkedéseknek meg kell könnyíteniük a bank számára, hogy az életképesség helyreállítására összpontosítson és elkerülje a lehetséges érdekellentéteket. |
| --- | --- |

(104)

Az eszközök kezeléséről az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.6. szakasza előírja, hogy funkcionálisan és szervezetileg is egyértelműen el kell különíteni egymástól a kedvezményezett bankot és annak eszközeit, különösen a menedzsment, a személyzet és az ügyfelek tekintetében. A közlemény e tekintetben kimondja, hogy ezeknek az intézkedéseknek meg kell könnyíteniük a bank számára, hogy az életképesség helyreállítására összpontosítson és elkerülje a lehetséges érdekellentéteket.

| (105) | Az eszközök kezelését a bankeszközkezelő vállalat végzi, amely teljes mértékben független az NLB-től. Megállapítható tehát, hogy az elkülönített eszközkezelés összhangban áll az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel. |
| --- | --- |

(105)

Az eszközök kezelését a bankeszközkezelő vállalat végzi, amely teljes mértékben független az NLB-től. Megállapítható tehát, hogy az elkülönített eszközkezelés összhangban áll az értékvesztett eszközökről szóló közlemény követelményeivel.

Értékelés

| (106) | Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.5. szakasza megjegyzi, hogy a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében kulcsfontosságú az értékelés korrekt és következetes megközelítése. Az értékelés fő célja az eszközök tényleges gazdasági értékének meghatározása. Ez az érték referenciaszintnek tekinthető, amennyiben az értékvesztett eszközök ezen értéken történő átruházása a támogatás összeegyeztethetőségét jelzi – egyúttal átvételi hatást eredményez, mivel meghaladja az aktuális piaci árat, az állami támogatást azonban a szükséges minimumra korlátozza. |
| --- | --- |

(106)

Az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.5. szakasza megjegyzi, hogy a verseny indokolatlan torzulásának elkerülése érdekében kulcsfontosságú az értékelés korrekt és következetes megközelítése. Az értékelés fő célja az eszközök tényleges gazdasági értékének meghatározása. Ez az érték referenciaszintnek tekinthető, amennyiben az értékvesztett eszközök ezen értéken történő átruházása a támogatás összeegyeztethetőségét jelzi – egyúttal átvételi hatást eredményez, mivel meghaladja az aktuális piaci árat, az állami támogatást azonban a szükséges minimumra korlátozza.

| (107) | A Szlovén Központi Bank értékelte a portfóliót, a Bizottság pedig külső szakértők bevonásával vizsgálta az értékelést és az annak alapjául szolgáló általános módszert, biztosítva ezáltal a következetes uniós szintű megközelítést. |
| --- | --- |

(107)

A Szlovén Központi Bank értékelte a portfóliót, a Bizottság pedig külső szakértők bevonásával vizsgálta az értékelést és az annak alapjául szolgáló általános módszert, biztosítva ezáltal a következetes uniós szintű megközelítést.

| (108) | Az alábbi következtetések születtek:






  i. | az NLB által benyújtott anyagok kiváló minőségű, alapos elemzést biztosítanak; |
| --- | --- | --- |

(108)

Az alábbi következtetések születtek:

i.

az NLB által benyújtott anyagok kiváló minőségű, alapos elemzést biztosítanak;

| ii. | a bankeszközkezelő vállalatra átruházott portfólió tekintetében indokolt lenne az NLB minősítéseit és pénzügyi mérlegének aktualizált adatait felhasználó, minősítésalapú megközelítés alkalmazása; |
| --- | --- |

ii.

a bankeszközkezelő vállalatra átruházott portfólió tekintetében indokolt lenne az NLB minősítéseit és pénzügyi mérlegének aktualizált adatait felhasználó, minősítésalapú megközelítés alkalmazása;

| iii. | Az NLB vállalati hitelállományának becsült tényleges gazdasági értéke az azonos terhek módszere alapján a bruttó kitettség 60,2 %-ának felel meg, +/– 5 %-os hibahatárral. Az azonos terhek módszerének keretében az eszközminőségi felülvizsgálat értelmében vett céltartalékokra egy adott mértékű terhet alkalmaznak. A Bizottság és külső szakértői ezt a stressz-szintet a határozathozatali gyakorlat alapján határozták meg. A szakértők által kiszámított tényleges gazdasági érték az NLB vállalati hitelállományára vonatkozik, amely nagyobb, mint a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházás céljából meghatározott végleges portfólió. Ennélfogva a becslés összege nem helyettesítheti a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó portfólió tényleges gazdasági értékének értékelését. |
| --- | --- |

iii.

Az NLB vállalati hitelállományának becsült tényleges gazdasági értéke az azonos terhek módszere alapján a bruttó kitettség 60,2 %-ának felel meg, +/– 5 %-os hibahatárral. Az azonos terhek módszerének keretében az eszközminőségi felülvizsgálat értelmében vett céltartalékokra egy adott mértékű terhet alkalmaznak. A Bizottság és külső szakértői ezt a stressz-szintet a határozathozatali gyakorlat alapján határozták meg. A szakértők által kiszámított tényleges gazdasági érték az NLB vállalati hitelállományára vonatkozik, amely nagyobb, mint a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházás céljából meghatározott végleges portfólió. Ennélfogva a becslés összege nem helyettesítheti a bankeszközkezelő vállalatra átruházandó portfólió tényleges gazdasági értékének értékelését.

| (109) | E fenti tényezők alapján a Bizottság értékelte a portfólió tényleges gazdasági értékét. Ehhez az értékeléshez két hitelkategóriát különböztetett meg: egyrészről a működési tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott hiteleket, másrészről pedig a hitelkiváltásra és nemteljesítő hitelekre nyújtott hiteleket. A részesedések tényleges gazdasági értékének felmérése külön történt. |
| --- | --- |

(109)

E fenti tényezők alapján a Bizottság értékelte a portfólió tényleges gazdasági értékét. Ehhez az értékeléshez két hitelkategóriát különböztetett meg: egyrészről a működési tevékenységet folytató vállalkozásoknak nyújtott hiteleket, másrészről pedig a hitelkiváltásra és nemteljesítő hitelekre nyújtott hiteleket. A részesedések tényleges gazdasági értékének felmérése külön történt.

| (110) | A működő vállalkozásoknak nyújtott hitelek esetében a Bizottság a külső szakértők ajánlása szerint minősítésen alapuló megközelítést alkalmazott. Az NLB aktuális minősítése és a kitettségre vonatkozó legújabb pénzügyi adatok alapján a Bizottság meghatározta a nemteljesítés valószínűségét. Ezt követően a nemteljesítéskori veszteségrátát a fedezetek részletes elemzésével állapította meg a meglévő hiteldokumentáció vagy előzetes hitelminőségi vizsgálatok alapján. |
| --- | --- |

(110)

A működő vállalkozásoknak nyújtott hitelek esetében a Bizottság a külső szakértők ajánlása szerint minősítésen alapuló megközelítést alkalmazott. Az NLB aktuális minősítése és a kitettségre vonatkozó legújabb pénzügyi adatok alapján a Bizottság meghatározta a nemteljesítés valószínűségét. Ezt követően a nemteljesítéskori veszteségrátát a fedezetek részletes elemzésével állapította meg a meglévő hiteldokumentáció vagy előzetes hitelminőségi vizsgálatok alapján.

| (111) | A hitelkiváltásokra és nem teljesítő kitettségekre nyújtott hitelek esetében a felszámolás esetén várhatóan behajtható eszközérték megállapítása céljából a Bizottság mindenekelőtt a fedezetet vizsgálta, ehhez pedig a fedezetek értékére vonatkozó óvatos becsléseket alkalmazott és beszámította a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit is. |
| --- | --- |

(111)

A hitelkiváltásokra és nem teljesítő kitettségekre nyújtott hitelek esetében a felszámolás esetén várhatóan behajtható eszközérték megállapítása céljából a Bizottság mindenekelőtt a fedezetet vizsgálta, ehhez pedig a fedezetek értékére vonatkozó óvatos becsléseket alkalmazott és beszámította a felülvizsgálat/stresszteszt eredményeit is.

| (112) | A tőkerészesedések tekintetében a Bizottság áttekintette a Szlovénia által benyújtott értékelő jelentéseket, hogy ezek alapján megállapítsa, vajon a közölt piaci értékek összhangban állnak-e a jegyzett társaságokra vonatkozó piaci árjegyzésekkel, és hogy a nem jegyzett társaságok esetében alkalmazott értékelési módszer megfelel-e a piaci normáknak. |
| --- | --- |

(112)

A tőkerészesedések tekintetében a Bizottság áttekintette a Szlovénia által benyújtott értékelő jelentéseket, hogy ezek alapján megállapítsa, vajon a közölt piaci értékek összhangban állnak-e a jegyzett társaságokra vonatkozó piaci árjegyzésekkel, és hogy a nem jegyzett társaságok esetében alkalmazott értékelési módszer megfelel-e a piaci normáknak.

| (113) | A Bizottság megállapítja, hogy a 2,3 milliárd EUR névértékű hitelportfólió tényleges gazdasági értéke 617 millió EUR, a tőkerészesedési portfólió tényleges gazdasági értéke pedig 94 millió EUR. A szerkezetátalakítási terv előírja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értéken kell a bankeszközkezelő vállalatra átruházni. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság megállapítja, hogy a 2,3 milliárd EUR névértékű hitelportfólió tényleges gazdasági értéke 617 millió EUR, a tőkerészesedési portfólió tényleges gazdasági értéke pedig 94 millió EUR. A szerkezetátalakítási terv előírja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értéken kell a bankeszközkezelő vállalatra átruházni.

| (114) | A piaci árat tekintve a Bizottság különbözetszámítási módszer alkalmazásával értékeli az átruházáskori aktuális piaci értéket. Ennek alapján a portfólió becsült piaci értéke a hitelek tekintetében 486 millió EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR. |
| --- | --- |

(114)

A piaci árat tekintve a Bizottság különbözetszámítási módszer alkalmazásával értékeli az átruházáskori aktuális piaci értéket. Ennek alapján a portfólió becsült piaci értéke a hitelek tekintetében 486 millió EUR, a tőkerészesedések tekintetében pedig 94 millió EUR.

| (115) | A támogatás összege tehát az átruházási érték és a piaci érték közötti különbség, azaz 130 millió EUR. |
| --- | --- |

(115)

A támogatás összege tehát az átruházási érték és a piaci érték közötti különbség, azaz 130 millió EUR.

Teherviselés és ellentételezés

| (116) | A teherviselést illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza megismétli azt az általános alapelvet, hogy az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. Az eszközöket ezért a tényleges gazdasági értékkel megegyező vagy annál alacsonyabb áron kell átruházni. |
| --- | --- |

(116)

A teherviselést illetően az értékvesztett eszközökről szóló közlemény 5.2. szakasza megismétli azt az általános alapelvet, hogy az értékvesztett eszközökhöz kapcsolódó veszteségeket a lehető legnagyobb mértékben a bankoknak maguknak kell viselniük, biztosítva ezzel a részvényesek azonos mértékű felelősségvállalását és teherviselését. Az eszközöket ezért a tényleges gazdasági értékkel megegyező vagy annál alacsonyabb áron kell átruházni.

| (117) | Szlovénia vállalja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értékükön vagy annál alacsonyabb áron ruházza át, tehát eleget tesz az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek. |
| --- | --- |

(117)

Szlovénia vállalja, hogy az eszközöket tényleges gazdasági értékükön vagy annál alacsonyabb áron ruházza át, tehát eleget tesz az értékvesztett eszközökről szóló közleménynek.

Az értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedésre vonatkozó következtetés

| (118) | A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt valamennyi feltételnek és követelménynek eleget tesz. |
| --- | --- |

(118)

A fentiek fényében a Bizottság úgy véli, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt valamennyi feltételnek és követelménynek eleget tesz.

8.2.3.   Összeegyeztethetőség a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleménnyel

| (119) | A bankokról szóló 2013. évi közlemény 31. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást tartalmazó szerkezetátalakítási terv értékelésére továbbra is a szerkezetátalakítási közlemény alapján kerül majd sor a tőkebevonásra és a teherviselésre vonatkozó követelmények kivételével. |
| --- | --- |

(119)

A bankokról szóló 2013. évi közlemény 31. pontja szerint a szerkezetátalakítási támogatást tartalmazó szerkezetátalakítási terv értékelésére továbbra is a szerkezetátalakítási közlemény alapján kerül majd sor a tőkebevonásra és a teherviselésre vonatkozó követelmények kivételével.

| (120) | A szerkezetátalakítási közlemény és a bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek elsőként igazolnia kell, hogy az állami támogatás kedvezményezettjénél zajló szerkezetátalakítási folyamat alkalmas a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállítására. Másodszor a támogatás összegét a szükséges minimumra kell korlátozni, és a részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Harmadszor olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek korlátozzák a kedvezményezett piaci erejének mesterséges támogatásából fakadó versenytorzulást, valamint biztosítják a bankszektor versenyképességét. Végül orvosolni kell a nyomonkövetési és eljárási problémákat. |
| --- | --- |

(120)

A szerkezetátalakítási közlemény és a bankokról szóló 2013. évi közlemény szerint a szerkezetátalakítási tervnek elsőként igazolnia kell, hogy az állami támogatás kedvezményezettjénél zajló szerkezetátalakítási folyamat alkalmas a kedvezményezett hosszú távú életképességének helyreállítására. Másodszor a támogatás összegét a szükséges minimumra kell korlátozni, és a részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb mértékben hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Harmadszor olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek korlátozzák a kedvezményezett piaci erejének mesterséges támogatásából fakadó versenytorzulást, valamint biztosítják a bankszektor versenyképességét. Végül orvosolni kell a nyomonkövetési és eljárási problémákat.

i.   A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (121) | A szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely bemutatja, hogyan állítható helyre a kedvezményezett hosszú távú életképessége állami támogatás nélkül és ésszerű határidőn, de legfeljebb öt éven belül. A hosszú távú életképesség akkor valósul meg, ha a bank saját erőből képes arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. Ehhez a banknak képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget kell tudnia termelni. Az életképességhez való visszatérés alapját elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni, és annak hiteles szerkezetátalakítási terven kell alapulnia. |
| --- | --- |

(121)

A szerkezetátalakítási közleményben foglaltak szerint a tagállamnak átfogó szerkezetátalakítási tervet kell benyújtania, amely bemutatja, hogyan állítható helyre a kedvezményezett hosszú távú életképessége állami támogatás nélkül és ésszerű határidőn, de legfeljebb öt éven belül. A hosszú távú életképesség akkor valósul meg, ha a bank saját erőből képes arra, hogy a piacon a vonatkozó szabályozási követelményeknek megfelelve versenyezzen a tőkéért. Ehhez a banknak képesnek kell lennie valamennyi költsége fedezésére, és – a bank kockázati profilját figyelembe véve – megfelelő sajáttőke-arányos nyereséget kell tudnia termelni. Az életképességhez való visszatérés alapját elsősorban belső intézkedésekkel kell megteremteni, és annak hiteles szerkezetátalakítási terven kell alapulnia.

| (122) | Az NLB 2017. december 31-ig szóló szerkezetátalakítási terve szerint a szerkezetátalakítási időszak végére helyreáll az életképesség. Ennek legfőbb kiváltó oka a portfólió minőségének várható javulása, valamint a további értékvesztés és céltartalékképzés szükségességének csökkenése. Az életképesség visszaállítása az NLB mérlegének megtisztításával is elérhető, amit a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő tervezett átruházása biztosít. Az NLB javát szolgálja továbbá a költségcsökkentési intézkedésekből és a bevételek stabilizálódásából fakadó jobb működési hatékonyság. Annak érdekében, hogy a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának figyelembevételét követően biztosítsa a bank életképességét, a szerkezetátalakítási terv abból a feltevésből indul ki, hogy 2013-ban 1,558 milliárd EUR összegű állami feltőkésítésre, valamint 250 millió EUR értékben az alárendelt kötvények és a részvényesi tőkerészesedések teljes körű leírására kerül sor. |
| --- | --- |

(122)

Az NLB 2017. december 31-ig szóló szerkezetátalakítási terve szerint a szerkezetátalakítási időszak végére helyreáll az életképesség. Ennek legfőbb kiváltó oka a portfólió minőségének várható javulása, valamint a további értékvesztés és céltartalékképzés szükségességének csökkenése. Az életképesség visszaállítása az NLB mérlegének megtisztításával is elérhető, amit a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő tervezett átruházása biztosít. Az NLB javát szolgálja továbbá a költségcsökkentési intézkedésekből és a bevételek stabilizálódásából fakadó jobb működési hatékonyság. Annak érdekében, hogy a nem teljesítő eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházásának figyelembevételét követően biztosítsa a bank életképességét, a szerkezetátalakítási terv abból a feltevésből indul ki, hogy 2013-ban 1,558 milliárd EUR összegű állami feltőkésítésre, valamint 250 millió EUR értékben az alárendelt kötvények és a részvényesi tőkerészesedések teljes körű leírására kerül sor.

| (123) | A szerkezetátalakítási közlemény 10. pontja előírja, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedéseknek orvosolniuk kell az intézmény gyenge pontjait. A szerkezetátalakítási terv elsőként ismerteti az NLB nehéz helyzetét okozó tényezőket. Az NLB hitelportfólióját a válság súlyosan érintette, amely ennek következtében értékvesztés formájában nagy összegű veszteséget szenvedett el. |
| --- | --- |

(123)

A szerkezetátalakítási közlemény 10. pontja előírja, hogy a javasolt szerkezetátalakítási intézkedéseknek orvosolniuk kell az intézmény gyenge pontjait. A szerkezetátalakítási terv elsőként ismerteti az NLB nehéz helyzetét okozó tényezőket. Az NLB hitelportfólióját a válság súlyosan érintette, amely ennek következtében értékvesztés formájában nagy összegű veszteséget szenvedett el.

| (124) | A hitelállomány növekedését a nagykereskedelmi piac finanszírozta, aminek nyomán hatványozottan megnőtt a hitel–betét arány (a 2002. évi 74 %-ról 2009-ben 137 %-ra). Mindeközben a bank nem erősítette meg kellően tőkealapját, és a válság előtt nagymértékben támaszkodott hibrid eszközökre. |
| --- | --- |

(124)

A hitelállomány növekedését a nagykereskedelmi piac finanszírozta, aminek nyomán hatványozottan megnőtt a hitel–betét arány (a 2002. évi 74 %-ról 2009-ben 137 %-ra). Mindeközben a bank nem erősítette meg kellően tőkealapját, és a válság előtt nagymértékben támaszkodott hibrid eszközökre.

| (125) | Az válságot megelőzően az NLB kitettségeket halmozott fel az építőiparban, illetve ingatlanfejlesztőkkel és pénzügyi holdingtársaságokkal szemben, a kapcsolódó kockázatok kezelése azonban nem volt megfelelő színvonalú. A rossz hitelek felhalmozódása a válság indulásakor és a gazdaság lelassulásakor katasztrofálisnak bizonyult. A nemzeti útépítési program 2008-ban véget ért, a belföldi ingatlanpiaci kereslet pedig drasztikusan visszaesett. A legtöbb szlovén vállalat magas hitelállománnyal rendelkezett, és a lassú gazdaság, az eszközök és részvények értékcsökkenése, valamint a hitelfelvételi nehézségek szorításában találták magukat. A súlyos gazdasági visszaesés és az elégtelen kockázatkezelési keret együttesen a nemteljesítő hitelek számának növekedéséhez vezetett. A nemteljesítő hitelek aránya 2012. szeptember 30-án elérte az NLB bruttó hitelállományának 29 %-át, és a legsúlyosabb helyzet az építőiparban alakult ki (74 %). Ennek következtében az adózás utáni veszteség 2009-ben 87 millió EUR-ra, 2010-ben 202 millió EUR-ra, 2011-ben 240 millió EUR-ra, 2012-ben pedig 273 millió EUR-ra nőtt. |
| --- | --- |

(125)

Az válságot megelőzően az NLB kitettségeket halmozott fel az építőiparban, illetve ingatlanfejlesztőkkel és pénzügyi holdingtársaságokkal szemben, a kapcsolódó kockázatok kezelése azonban nem volt megfelelő színvonalú. A rossz hitelek felhalmozódása a válság indulásakor és a gazdaság lelassulásakor katasztrofálisnak bizonyult. A nemzeti útépítési program 2008-ban véget ért, a belföldi ingatlanpiaci kereslet pedig drasztikusan visszaesett. A legtöbb szlovén vállalat magas hitelállománnyal rendelkezett, és a lassú gazdaság, az eszközök és részvények értékcsökkenése, valamint a hitelfelvételi nehézségek szorításában találták magukat. A súlyos gazdasági visszaesés és az elégtelen kockázatkezelési keret együttesen a nemteljesítő hitelek számának növekedéséhez vezetett. A nemteljesítő hitelek aránya 2012. szeptember 30-án elérte az NLB bruttó hitelállományának 29 %-át, és a legsúlyosabb helyzet az építőiparban alakult ki (74 %). Ennek következtében az adózás utáni veszteség 2009-ben 87 millió EUR-ra, 2010-ben 202 millió EUR-ra, 2011-ben 240 millió EUR-ra, 2012-ben pedig 273 millió EUR-ra nőtt.

| (126) | A bank nehézségeinek egyik okát a gyenge vállalatirányítási szabályok és ebből következően a bank napi üzletvezetésébe való állami beavatkozás jelentette. |
| --- | --- |

(126)

A bank nehézségeinek egyik okát a gyenge vállalatirányítási szabályok és ebből következően a bank napi üzletvezetésébe való állami beavatkozás jelentette.

| (127) | A hosszú távú életképesség visszaállításához ezért öt fő problémát kell orvosolni: Elsőként meg kell erősíteni a banki vállalatirányítást, biztosítva ezáltal, hogy gazdaságilag indokolt üzleti döntések szülessenek és azokat kizárólag a bank vezetői hozzák, az állam pedig ne avatkozzon be a napi üzletvezetésbe. Másodszor a banknak a haszonkulcsok fenntartása és a veszteségek minimálisra csökkentése érdekében javítania kell árképzési politikáit és kockázatkezelési keretét. Harmadszor az NLB-nek – megfelelő céltartalékképzéssel vagy a hátrányos eszközök leépítésével, illetve a gondot okozó hiteleknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása útján – meg kell tisztítania mérlegét és csökkentenie kell a problematikus ágazatokon belüli kitettségeit. Negyedszer a banknak feltőkésítés és a betéti alap megerősítése vagy a hitelarány csökkentése révén rendeznie kell mérlegfőösszeg-struktúráját. Végül a megfelelő mértékű nyereségesség biztosítása érdekében a banknak javítania kell működési hatékonyságát. |
| --- | --- |

(127)

A hosszú távú életképesség visszaállításához ezért öt fő problémát kell orvosolni: Elsőként meg kell erősíteni a banki vállalatirányítást, biztosítva ezáltal, hogy gazdaságilag indokolt üzleti döntések szülessenek és azokat kizárólag a bank vezetői hozzák, az állam pedig ne avatkozzon be a napi üzletvezetésbe. Másodszor a banknak a haszonkulcsok fenntartása és a veszteségek minimálisra csökkentése érdekében javítania kell árképzési politikáit és kockázatkezelési keretét. Harmadszor az NLB-nek – megfelelő céltartalékképzéssel vagy a hátrányos eszközök leépítésével, illetve a gondot okozó hiteleknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása útján – meg kell tisztítania mérlegét és csökkentenie kell a problematikus ágazatokon belüli kitettségeit. Negyedszer a banknak feltőkésítés és a betéti alap megerősítése vagy a hitelarány csökkentése révén rendeznie kell mérlegfőösszeg-struktúráját. Végül a megfelelő mértékű nyereségesség biztosítása érdekében a banknak javítania kell működési hatékonyságát.

a)   A vállalatirányítási keret megerősítése

| (128) | A kötelezettségvállalások szavatolják, hogy az igazgatótanács és a vezetőség függetlenül járjon el a hitelfeltételek megállapításakor. Ezek a kötelezettségvállalások gondoskodnak arról, hogy a hitelek ára olyan árképzési politikán alapuljon, amely valamennyi hitelre vonatkozóan minimális tőkemegtérülési szabályokat ír elő, korlátozva ezzel annak lehetőségét, hogy a bank külső befolyás hatására a piaci ár alatt nyújtson hitelt. |
| --- | --- |

(128)

A kötelezettségvállalások szavatolják, hogy az igazgatótanács és a vezetőség függetlenül járjon el a hitelfeltételek megállapításakor. Ezek a kötelezettségvállalások gondoskodnak arról, hogy a hitelek ára olyan árképzési politikán alapuljon, amely valamennyi hitelre vonatkozóan minimális tőkemegtérülési szabályokat ír elő, korlátozva ezzel annak lehetőségét, hogy a bank külső befolyás hatására a piaci ár alatt nyújtson hitelt.

| (129) | A kötelezettségvállalások a jelek szerint megfelelően kezelik és orvosolják az NLB vállalatirányításának főbb hiányosságait. Megfelelő biztosítékokat határoznak meg az összeférhetetlenség elkerülése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiák és a döntések üzletközpontúak legyenek, és azokat az érték maximalizálásán túl más célok ne befolyásolják, valamint helytelen külső befolyás ne érvényesüljön. A vállalatirányítás tervezett változásaival a bank ellenállóbbá válik a külső befolyással szemben, ezzel egyidejűleg pedig a vezetői döntések fokozott ellenőrzése és átláthatósága révén növeli a piaci fegyelmet. |
| --- | --- |

(129)

A kötelezettségvállalások a jelek szerint megfelelően kezelik és orvosolják az NLB vállalatirányításának főbb hiányosságait. Megfelelő biztosítékokat határoznak meg az összeférhetetlenség elkerülése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a stratégiák és a döntések üzletközpontúak legyenek, és azokat az érték maximalizálásán túl más célok ne befolyásolják, valamint helytelen külső befolyás ne érvényesüljön. A vállalatirányítás tervezett változásaival a bank ellenállóbbá válik a külső befolyással szemben, ezzel egyidejűleg pedig a vezetői döntések fokozott ellenőrzése és átláthatósága révén növeli a piaci fegyelmet.

| (130) | Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, valamint hogy hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak. Mindemellett a bankokról szóló 2013. évi közlemény 37–39. pontja értelmében 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását, ami elősegíti majd a szerkezetátalakítási terv időben történő megvalósítását. |
| --- | --- |

(130)

Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd motivációs és javadalmazási politikáit, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, valamint hogy hosszú távú és fenntartható célokat szolgáljanak. Mindemellett a bankokról szóló 2013. évi közlemény 37–39. pontja értelmében 2017. december 31-ig korlátozni fogja az igazgatósági tagok és a különleges munkát végző alkalmazottak összjavadalmazását, ami elősegíti majd a szerkezetátalakítási terv időben történő megvalósítását.

| (131) | Szlovénia továbbá vállalja, hogy az NLB-n belüli részesedését [...]-ig [...] %-ban elidegeníti egy olyan független befektető javára, aki nem áll kapcsolatban a Szlovén Köztársasággal. Az elidegenítés jelentősen csökkenti a bank vezetésére és üzleti tevékenységére gyakorolt külső befolyást. |
| --- | --- |

(131)

Szlovénia továbbá vállalja, hogy az NLB-n belüli részesedését [...]-ig [...] %-ban elidegeníti egy olyan független befektető javára, aki nem áll kapcsolatban a Szlovén Köztársasággal. Az elidegenítés jelentősen csökkenti a bank vezetésére és üzleti tevékenységére gyakorolt külső befolyást.

b)   Az árképzési politikák és a kockázatkezelési keret megerősítése

| (132) | Az NLB elsősorban a bank legjobb üzleti érdekeinek védelmét célzó szabályok és intézkedések révén javítani fogja árképzési politikáját és kockázatkezelési keretét. Ide tartozik a személyzet képzése, az ügyfélszerzés, az új termékek árának meghatározása és a hitelkockázati folyamat felülvizsgálata. |
| --- | --- |

(132)

Az NLB elsősorban a bank legjobb üzleti érdekeinek védelmét célzó szabályok és intézkedések révén javítani fogja árképzési politikáját és kockázatkezelési keretét. Ide tartozik a személyzet képzése, az ügyfélszerzés, az új termékek árának meghatározása és a hitelkockázati folyamat felülvizsgálata.

| (133) | Konkrétabban az új hiteleknél alkalmazott árképzés 2017. december 31-ig minden ügyfélkapcsolat esetében legalább [...] %-os tőkearányos jövedelmezőséget eredményez majd. Ezt az árképzést 2014-től fokozatosan vezetik be [...] %-os kezdő tőkearányos jövedelmezőséggel, amely 2017. december 31-re éri el a(z) [...] %-ot. |
| --- | --- |

(133)

Konkrétabban az új hiteleknél alkalmazott árképzés 2017. december 31-ig minden ügyfélkapcsolat esetében legalább [...] %-os tőkearányos jövedelmezőséget eredményez majd. Ezt az árképzést 2014-től fokozatosan vezetik be [...] %-os kezdő tőkearányos jövedelmezőséggel, amely 2017. december 31-re éri el a(z) [...] %-ot.

| (134) | Az NLB árképzési politikáinak és kockázatkezelési keretének ebből fakadó javulása indokolt és szükséges ahhoz, hogy az új hitelek tekintetében a bank szigorúbb hitelezési politikát és visszafogottabb céltartalék-képzési politikát folytasson. Ezek a reformok orvosolják az NLB azon hiányosságait, amelyek miatt hitelportfóliójának színvonala leromlott, valamint nagy mennyiségű nemteljesítő hitelt és magas hitelköltségeket halmozott fel. Az alacsony nyereségesség fenti okainak kiküszöbölésével ezek az intézkedések hozzájárulnak az NLB hosszú távú életképességéhez. |
| --- | --- |

(134)

Az NLB árképzési politikáinak és kockázatkezelési keretének ebből fakadó javulása indokolt és szükséges ahhoz, hogy az új hitelek tekintetében a bank szigorúbb hitelezési politikát és visszafogottabb céltartalék-képzési politikát folytasson. Ezek a reformok orvosolják az NLB azon hiányosságait, amelyek miatt hitelportfóliójának színvonala leromlott, valamint nagy mennyiségű nemteljesítő hitelt és magas hitelköltségeket halmozott fel. Az alacsony nyereségesség fenti okainak kiküszöbölésével ezek az intézkedések hozzájárulnak az NLB hosszú távú életképességéhez.

| (135) | A szerkezetátalakítási terv magában foglalja az NLB fő tevékenységeinek és az azokon kívül eső tevékenységeknek a szervezeti elkülönítését. A bank átszervezése lehetővé teszi az NLB fő tevékenységeinek ésszerűsítését. A szétválasztásnak köszönhetően továbbá a bank célzottabb megközelítést alkalmazva leépítheti a fő tevékenységén kívüli tevékenységeket, és nem teljesítő eszközeinek kezelésével maximalizálhatja a behajtott értéket. |
| --- | --- |

(135)

A szerkezetátalakítási terv magában foglalja az NLB fő tevékenységeinek és az azokon kívül eső tevékenységeknek a szervezeti elkülönítését. A bank átszervezése lehetővé teszi az NLB fő tevékenységeinek ésszerűsítését. A szétválasztásnak köszönhetően továbbá a bank célzottabb megközelítést alkalmazva leépítheti a fő tevékenységén kívüli tevékenységeket, és nem teljesítő eszközeinek kezelésével maximalizálhatja a behajtott értéket.

c)   Az üzleti tevékenységben a kevésbé kockázatos tevékenységek arányának növelése

| (136) | A szerkezetátalakítási terv eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke a 2012. december 31-i 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5–10] milliárd EUR-ra mérséklődik. A kockázattal súlyozott eszközérték csökkenése különösen a pénzügyi érdekeltségek, a közlekedési vállalatok és az építőipari vállalatok legproblematikusabb ágazataiban biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási időszak során csökkenjenek a bank ilyen kitettségeihez kapcsolódó kockázatok. |
| --- | --- |

(136)

A szerkezetátalakítási terv eredményeképpen az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke a 2012. december 31-i 11,1 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [5–10] milliárd EUR-ra mérséklődik. A kockázattal súlyozott eszközérték csökkenése különösen a pénzügyi érdekeltségek, a közlekedési vállalatok és az építőipari vállalatok legproblematikusabb ágazataiban biztosítja, hogy a szerkezetátalakítási időszak során csökkenjenek a bank ilyen kitettségeihez kapcsolódó kockázatok.

| (137) | Az NLB 2,3 milliárd EUR értékű értékvesztetthitel-portfóliót ruház át a bankeszközkezelő vállalatra, ami lehetővé teszi számára, hogy figyelmét a teljesítő hitelekre összpontosítsa, valamint a fennmaradó nemteljesítő hitelek rendezésére alkalmas forrásokat szabadít fel. |
| --- | --- |

(137)

Az NLB 2,3 milliárd EUR értékű értékvesztetthitel-portfóliót ruház át a bankeszközkezelő vállalatra, ami lehetővé teszi számára, hogy figyelmét a teljesítő hitelekre összpontosítsa, valamint a fennmaradó nemteljesítő hitelek rendezésére alkalmas forrásokat szabadít fel.

| (138) | Az NLB jövőbeni stratégiájában ismét a visszafogottabb üzleti tevékenységre helyezi a hangsúlyt a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások, valamint egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán. Ezt a változást a fő tevékenységén kívül eső tevékenységek jelentős mértékű elidegenítésével és csökkentésével éri el, forrásokat szabadítva fel ezáltal fő tevékenységei számára. |
| --- | --- |

(138)

Az NLB jövőbeni stratégiájában ismét a visszafogottabb üzleti tevékenységre helyezi a hangsúlyt a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások, valamint egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán. Ezt a változást a fő tevékenységén kívül eső tevékenységek jelentős mértékű elidegenítésével és csökkentésével éri el, forrásokat szabadítva fel ezáltal fő tevékenységei számára.

d)   A mérlegfőösszeg-struktúra rendezése

| (139) | Az NLB már 2011 márciusában és 2012 júliusában is részesült állami tőkeinjekcióban. A harmadik feltőkésítéssel a bank eleget tud majd tenni a Szlovén Központi Bank által előírt tőkekövetelményeknek, és biztosítja életképessége helyreállítását. |
| --- | --- |

(139)

Az NLB már 2011 márciusában és 2012 júliusában is részesült állami tőkeinjekcióban. A harmadik feltőkésítéssel a bank eleget tud majd tenni a Szlovén Központi Bank által előírt tőkekövetelményeknek, és biztosítja életképessége helyreállítását.

| (140) | A harmadik feltőkésítés összege figyelembe veszi a banknak a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei szerinti szükségleteit. A feltőkésítés után a banknak a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal 15 %-ra emelkedik, 2017. december 31-re pedig [10–20] %-ot ér majd el, ami számottevően meghaladja a Szlovén Központi Bank által tőkekövetelményként előírt 9 %-os mutatóértéket. |
| --- | --- |

(140)

A harmadik feltőkésítés összege figyelembe veszi a banknak a felülvizsgálat/stresszteszt eredményei szerinti szükségleteit. A feltőkésítés után a banknak a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója azonnal 15 %-ra emelkedik, 2017. december 31-re pedig [10–20] %-ot ér majd el, ami számottevően meghaladja a Szlovén Központi Bank által tőkekövetelményként előírt 9 %-os mutatóértéket.

| (141) | Ezenfelül az NLB nem teljesítő és értékvesztett eszközök nagy összegű portfóliójának a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása révén megtisztítja mérlegét. |
| --- | --- |

(141)

Ezenfelül az NLB nem teljesítő és értékvesztett eszközök nagy összegű portfóliójának a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása révén megtisztítja mérlegét.

| (142) | Az NLB a leányvállalatainak nyújtott csoporton belüli finanszírozás csökkentésével, a fő tevékenységeken kívül eső tevékenységek elidegenítésével és a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétek ismételt előtérbe helyezésével javítani fogja finanszírozási profilját. A hitel–betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70–80] %-ra erősödik. |
| --- | --- |

(142)

Az NLB a leányvállalatainak nyújtott csoporton belüli finanszírozás csökkentésével, a fő tevékenységeken kívül eső tevékenységek elidegenítésével és a finanszírozási alapját hagyományosan biztosító lakossági betétek ismételt előtérbe helyezésével javítani fogja finanszírozási profilját. A hitel–betét arány a 2012. évi 105 %-ról 2017. december 31-ig [70–80] %-ra erősödik.

e)   A hosszú távú életképesség helyreállítása

| (143) | A hosszú távú életképesség helyreállítása úgy érhető el, ha a bank a kitűzött tőkemegtérülési célok teljesítése érdekében stratégiailag újrapozícionálja magát a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások és egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán. |
| --- | --- |

(143)

A hosszú távú életképesség helyreállítása úgy érhető el, ha a bank a kitűzött tőkemegtérülési célok teljesítése érdekében stratégiailag újrapozícionálja magát a lakosságnak és a kkv-knak nyújtott alapvető banki szolgáltatások és egyes Szlovénián belüli vállalati banki szolgáltatások piacán.

| (144) | A bank az új hitelekhez kapcsolódó megfelelő árképzés biztosítása révén növeli majd hitelein a nettó kamatrést. Az új hitelek árának meghatározása különösen elősegíti majd, hogy az egyes ügyfélkapcsolatok esetében 2014-ben legalább [...] %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os pozitív tőkearányos jövedelmezőséget lehessen elérni. |
| --- | --- |

(144)

A bank az új hitelekhez kapcsolódó megfelelő árképzés biztosítása révén növeli majd hitelein a nettó kamatrést. Az új hitelek árának meghatározása különösen elősegíti majd, hogy az egyes ügyfélkapcsolatok esetében 2014-ben legalább [...] %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os pozitív tőkearányos jövedelmezőséget lehessen elérni.

| (145) | Az NLB ezen túlmenően valamennyi szerkezetátalakítási döntését dokumentálja. A dokumentációban szerepel majd egy alternatív megoldásokkal, például fedezet felhasználásával vagy a szerződés megszüntetésével való összehasonlítás. Az összehasonlítás igazolni fogja, hogy a bank által választott megoldás a legmagasabb nettó jelenértéket biztosítja a számára. |
| --- | --- |

(145)

Az NLB ezen túlmenően valamennyi szerkezetátalakítási döntését dokumentálja. A dokumentációban szerepel majd egy alternatív megoldásokkal, például fedezet felhasználásával vagy a szerződés megszüntetésével való összehasonlítás. Az összehasonlítás igazolni fogja, hogy a bank által választott megoldás a legmagasabb nettó jelenértéket biztosítja a számára.

| (146) | Az NLB emellett hosszú távú költségcsökkentési programot tervez, amelynek keretében jelentősen koncentrálja majd telephelyeit és fiókhálózatát, illetve csökkenti alkalmazottai számát, valamint javítja a működési hatékonyságot, kockázattal súlyozott, nyereségre törekvő ügyfélszerzési politikát folytat és optimalizálja likviditási és egyéb költségeit. Ennek következtében a szerkezetátalakítási tervben előirányzottak szerint a bank költség–bevétel aránya 60 % alá, azaz a válság előtti szintre csökken. 2017. december 31-ig az NLB [5–10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget ér el, a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója pedig [10–20] % lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100–150] millió EUR-t. |
| --- | --- |

(146)

Az NLB emellett hosszú távú költségcsökkentési programot tervez, amelynek keretében jelentősen koncentrálja majd telephelyeit és fiókhálózatát, illetve csökkenti alkalmazottai számát, valamint javítja a működési hatékonyságot, kockázattal súlyozott, nyereségre törekvő ügyfélszerzési politikát folytat és optimalizálja likviditási és egyéb költségeit. Ennek következtében a szerkezetátalakítási tervben előirányzottak szerint a bank költség–bevétel aránya 60 % alá, azaz a válság előtti szintre csökken. 2017. december 31-ig az NLB [5–10] %-os adózás utáni tőkearányos jövedelmezőséget ér el, a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkemegfelelési mutatója pedig [10–20] % lesz. Az NLB adózás utáni nyeresége 2017-ben eléri majd a [100–150] millió EUR-t.

| (147) | Az értékvesztési forgalom a szerkezetátalakítási terv fokozatos végrehajtásával idővel várhatóan csökkenni fog. Az értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása, a hitelkockázatok kezeléséhez kapcsolódó kötelezettségvállalások és a könyveiben fennmaradó nemteljesítő hiteleknek a bank számára biztosított nettó jelenérték maximalizálása érdekében történő átszervezése, valamint a bank kockázatkezelési keretének javítását célzó további intézkedések nyomán a bank megbízhatóbb hitelkockázati profillal fog rendelkezni. |
| --- | --- |

(147)

Az értékvesztési forgalom a szerkezetátalakítási terv fokozatos végrehajtásával idővel várhatóan csökkenni fog. Az értékvesztett eszközöknek a bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása, a hitelkockázatok kezeléséhez kapcsolódó kötelezettségvállalások és a könyveiben fennmaradó nemteljesítő hiteleknek a bank számára biztosított nettó jelenérték maximalizálása érdekében történő átszervezése, valamint a bank kockázatkezelési keretének javítását célzó további intézkedések nyomán a bank megbízhatóbb hitelkockázati profillal fog rendelkezni.

| (148) | A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas az NLB hosszú távú életképességének helyreállítására. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság ezért úgy véli, hogy a szerkezetátalakítási terv alkalmas az NLB hosszú távú életképességének helyreállítására.

ii.   Saját hozzájárulás és teherviselés

| (149) | A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. E célból a közlemény előírja, i. hogy a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell; valamint ii. hogy a meglévő részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb terhet kell viselniük. |
| --- | --- |

(149)

A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény jelzi, hogy a támogatás minimumra történő korlátozása, valamint a versenytorzulás és az erkölcsi kockázat kiküszöbölése érdekében a kedvezményezett részéről megfelelő mértékű hozzájárulásra van szükség. E célból a közlemény előírja, i. hogy a szerkezetátalakítási költségeket és a támogatás összegét egyaránt korlátozni kell; valamint ii. hogy a meglévő részvényeseknek és az alárendelt hitelezőknek egyaránt a lehető legnagyobb terhet kell viselniük.

| (150) | A megfelelő teherviselés rendszerint azt jelenti, hogy a veszteségeket először saját tőkéből, valamint a hibridtőke-tulajdonosoktól és az alárendelt hitelezőktől származó hozzájárulásokból fedezik. A hibridtőke-tulajdonosoknak és az alárendelt hitelezőknek a lehető legmesszebbmenőkig hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Ezek a hozzájárulások elsődleges alapvető tőkévé alakítás (20) vagy az instrumentumok tőkeösszege leírásának formáját ölthetik. Mindenesetre a kedvezményezettől az ilyen értékpapírok tulajdonosaihoz történő forráskiáramlást a jogilag lehetséges mértékben meg kell akadályozni. |
| --- | --- |

(150)

A megfelelő teherviselés rendszerint azt jelenti, hogy a veszteségeket először saját tőkéből, valamint a hibridtőke-tulajdonosoktól és az alárendelt hitelezőktől származó hozzájárulásokból fedezik. A hibridtőke-tulajdonosoknak és az alárendelt hitelezőknek a lehető legmesszebbmenőkig hozzá kell járulniuk a tőkehiány csökkentéséhez. Ezek a hozzájárulások elsődleges alapvető tőkévé alakítás (20) vagy az instrumentumok tőkeösszege leírásának formáját ölthetik. Mindenesetre a kedvezményezettől az ilyen értékpapírok tulajdonosaihoz történő forráskiáramlást a jogilag lehetséges mértékben meg kell akadályozni.

| (151) | A szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz olyan elemeket, amelyek arra utalnának, hogy a támogatás meghaladja az NLB életképességének helyreállításából fakadó költségek fedezéséhez szükséges eszközöket. A harmadik feltőkésítéssel fedezendő tőkehiányt felülvizsgálat/stresszteszt alapján állapították meg. A tőkeinjekcióra vonatkozó becslés alapja elsősorban egy eszközértékelés, amely szerint ez az összeg szükséges, egyúttal pedig elegendő is a stresszhelyzet rendezéséhez. A felülvizsgálat/stresszteszt tovább pontosította a szükséges tőke mértékét. A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően a bank eleget tehet a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek és a piaci elvárásoknak. Emellett a bank tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely az NLB tőketöbbletének felhalmozódását hivatott korlátozni, és amelynek értelmében az NLB a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre köteles – az esetleges tőketöbbletek után magasabb arányban számított – osztalékot fizetni. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt minimális tőkekövetelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását. |
| --- | --- |

(151)

A szerkezetátalakítási terv nem tartalmaz olyan elemeket, amelyek arra utalnának, hogy a támogatás meghaladja az NLB életképességének helyreállításából fakadó költségek fedezéséhez szükséges eszközöket. A harmadik feltőkésítéssel fedezendő tőkehiányt felülvizsgálat/stresszteszt alapján állapították meg. A tőkeinjekcióra vonatkozó becslés alapja elsősorban egy eszközértékelés, amely szerint ez az összeg szükséges, egyúttal pedig elegendő is a stresszhelyzet rendezéséhez. A felülvizsgálat/stresszteszt tovább pontosította a szükséges tőke mértékét. A harmadik feltőkésítésnek köszönhetően a bank eleget tehet a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelményeknek és a piaci elvárásoknak. Emellett a bank tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely az NLB tőketöbbletének felhalmozódását hivatott korlátozni, és amelynek értelmében az NLB a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre köteles – az esetleges tőketöbbletek után magasabb arányban számított – osztalékot fizetni. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt minimális tőkekövetelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását.

| (152) | Az osztalékfizetési tilalom ellenére annak érdekében, hogy az NLB d.d. leányvállalataitól osztalékhoz juthasson, valamint a leányvállalatokon belüli likviditás felhalmozódásának elkerülése érdekében ez utóbbiak fizethetnek osztalékot. Ezek a vállalatok akkor teljesíthetnek osztalékkifizetést, ha – közvetlenül vagy közvetve – az NLB d.d. a többségi részvényes, és a többi külső részvényes együttesen az adott vállalat részvényeinek és szavazati jogainak kevesebb mint [10-20] %-át birtokolja.A Bizottság úgy véli, az a tény, hogy engedélyezik a leányvállalatok számára az ilyen osztalékok NLB d.d. részére történő kifizetését, elősegíti a támogatási összeg szükséges minimumon tartását, megfelelő mértékű rugalmasságot biztosít az NLB konszolidált tőkéjének és likviditásának hatékony kezeléséhez és megkönnyíti a támogatás visszafizetését. Az, hogy ennek köszönhetően a leányvállalatok kisebbségi részvényesei is megkapják az őket megillető osztalék egy részét, az említett előnyökhöz viszonyított arányos externáliának tekinthető, tekintettel különösen az NLB d.d.-től eltérő részvényesek részére fizetendő viszonylag kis összegű végső osztalékokra, amelyek legfeljebb az NLB d.d.-nek fizetendő osztalékok összegének egytizedét teszik ki. |
| --- | --- |

(152)

Az osztalékfizetési tilalom ellenére annak érdekében, hogy az NLB d.d. leányvállalataitól osztalékhoz juthasson, valamint a leányvállalatokon belüli likviditás felhalmozódásának elkerülése érdekében ez utóbbiak fizethetnek osztalékot. Ezek a vállalatok akkor teljesíthetnek osztalékkifizetést, ha – közvetlenül vagy közvetve – az NLB d.d. a többségi részvényes, és a többi külső részvényes együttesen az adott vállalat részvényeinek és szavazati jogainak kevesebb mint [10-20] %-át birtokolja.A Bizottság úgy véli, az a tény, hogy engedélyezik a leányvállalatok számára az ilyen osztalékok NLB d.d. részére történő kifizetését, elősegíti a támogatási összeg szükséges minimumon tartását, megfelelő mértékű rugalmasságot biztosít az NLB konszolidált tőkéjének és likviditásának hatékony kezeléséhez és megkönnyíti a támogatás visszafizetését. Az, hogy ennek köszönhetően a leányvállalatok kisebbségi részvényesei is megkapják az őket megillető osztalék egy részét, az említett előnyökhöz viszonyított arányos externáliának tekinthető, tekintettel különösen az NLB d.d.-től eltérő részvényesek részére fizetendő viszonylag kis összegű végső osztalékokra, amelyek legfeljebb az NLB d.d.-nek fizetendő osztalékok összegének egytizedét teszik ki.

| (153) | Először is a részvényesek és alárendelt hitelezők teherviselésére vonatkozó kötelezettségvállalások összhangban állnak a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény előírásaival. |
| --- | --- |

(153)

Először is a részvényesek és alárendelt hitelezők teherviselésére vonatkozó kötelezettségvállalások összhangban állnak a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény előírásaival.

| (154) | E tekintetben Szlovénia vállalta, hogy mielőtt az NLB-nek állami támogatást (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtana, utóbbi a bankokról szóló 2013. évi közleményben foglalt követelmények teljesítése érdekében teljes körűen leírja részvényesei tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. A Bizottság elismerően jegyzi meg, hogy az alárendelt hitelezők hozzájárulása a lehető legnagyobb mértékben megvalósult, ami biztosítja a megfelelő teherviselést. Az állami tőkeinjekciók végrehajtására csak az alárendelt hitelezők követeléseinek teljes körű leírását követően kerül sor. Ez a sorrendiség biztosítja, hogy az állami beavatkozást megelőzően valamennyi meglévő alárendelt hitelező maradéktalanul hozzájáruljon a bank szerkezetátalakítási költségeihez. A harmadik feltőkésítés után így a bank részvényei 100 %-ban az állam tulajdonába kerülnek, szemben az első állami tőkeinjekciót megelőző 33,1 %-os részesedéssel. |
| --- | --- |

(154)

E tekintetben Szlovénia vállalta, hogy mielőtt az NLB-nek állami támogatást (harmadik feltőkésítés és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása) nyújtana, utóbbi a bankokról szóló 2013. évi közleményben foglalt követelmények teljesítése érdekében teljes körűen leírja részvényesei tőkerészesedését és a fennálló alárendelt kölcsönöket. A Bizottság elismerően jegyzi meg, hogy az alárendelt hitelezők hozzájárulása a lehető legnagyobb mértékben megvalósult, ami biztosítja a megfelelő teherviselést. Az állami tőkeinjekciók végrehajtására csak az alárendelt hitelezők követeléseinek teljes körű leírását követően kerül sor. Ez a sorrendiség biztosítja, hogy az állami beavatkozást megelőzően valamennyi meglévő alárendelt hitelező maradéktalanul hozzájáruljon a bank szerkezetátalakítási költségeihez. A harmadik feltőkésítés után így a bank részvényei 100 %-ban az állam tulajdonába kerülnek, szemben az első állami tőkeinjekciót megelőző 33,1 %-os részesedéssel.

| (155) | Másodszor a szerkezetátalakítási közlemény 24. pontja előírja, hogy az állami tőke megfelelő ellentételezése szintén a teherviselés elérésének egyik eszköze. |
| --- | --- |

(155)

Másodszor a szerkezetátalakítási közlemény 24. pontja előírja, hogy az állami tőke megfelelő ellentételezése szintén a teherviselés elérésének egyik eszköze.

| (156) | Az első és a második feltőkésítést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy azokat a teherviselés elvének megfelelő áron bonyolították le (21). Ami a szerkezetátalakítási tervben szereplő harmadik feltőkésítést illeti, azt követően a bank kizárólagos állami tulajdonba kerül, ami maximális teherviselést jelent. A Bizottság emellett már azt is megállapította, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását megfelelően ellentételezték. |
| --- | --- |

(156)

Az első és a második feltőkésítést illetően a Bizottság megjegyzi, hogy azokat a teherviselés elvének megfelelő áron bonyolították le (21). Ami a szerkezetátalakítási tervben szereplő harmadik feltőkésítést illeti, azt követően a bank kizárólagos állami tulajdonba kerül, ami maximális teherviselést jelent. A Bizottság emellett már azt is megállapította, hogy az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását megfelelően ellentételezték.

| (157) | Harmadszor a szerkezetátalakítási tervből eredő szerkezetátalakítási költségeknek az NLB belső intézkedései révén történő fedezését illetően az NLB költségcsökkentési intézkedéseket hajt végre, amelyek nyomán a 2012. december 31-i 368 millió EUR összegű működési költségek az alapforgatókönyv szerint 2017. december 31-ig [250–300] millió EUR-ra mérséklődnek. A szerkezetátalakítási terv a bank nem banki jellegű tevékenységei legalább [80–90] %-ának elidegenítését irányozza elő. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére. |
| --- | --- |

(157)

Harmadszor a szerkezetátalakítási tervből eredő szerkezetátalakítási költségeknek az NLB belső intézkedései révén történő fedezését illetően az NLB költségcsökkentési intézkedéseket hajt végre, amelyek nyomán a 2012. december 31-i 368 millió EUR összegű működési költségek az alapforgatókönyv szerint 2017. december 31-ig [250–300] millió EUR-ra mérséklődnek. A szerkezetátalakítási terv a bank nem banki jellegű tevékenységei legalább [80–90] %-ának elidegenítését irányozza elő. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére.

| (158) | Negyedszer e strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a kamatszelvények beváltására, a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat ír elő. |
| --- | --- |

(158)

Negyedszer e strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a kamatszelvények beváltására, a felvásárlásra, valamint a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat ír elő.

| (159) | A Bizottság megjegyzi, hogy a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott tőkeeszközökre nem vonatkozik, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott tőkeeszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni (22). A Bizottság elfogadja a kamatszelvény-beváltás tilalmának e korlátozását, mivel ez azt hivatott biztosítani, hogy a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontja értelmében a vállalatcsoport új hibridtőkét vonhasson be a piacról. Az e határozat elfogadását követő alárendeltértékpapír-kibocsátások lehetővé teszik a bank számára, hogy a meglévő értékpapírokra, különösen a meglévő alárendelt kölcsönökre kibocsátott kamatszelvények kifizetését elkerülve jusson további finanszírozáshoz és hibridtőkéhez. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozásának köszönhetően ezért a bank a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti további alapvető tőkét tud kibocsátani, ami akár csökkentheti a saját tőke formájában jelentkező tőkeigényét. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kamatszelvényeknek opcionálisnak kell lenniük, és nem írható elő, hogy a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt eszközök csak azokkal együtt minősülnek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkének. A szóban forgó ügyben végül megjegyezhetjük, hogy az NLB részvényesei tőkerészesedéseinek és fennálló alárendelt kölcsöneinek teljes körű leírását követően a bankban nem marad tőkerészesedés és alárendelt kölcsön. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozása nem ássa alá a szerkezetátalakítási közleményben mérlegelt kamatfizetési tilalom hasznos hatását, mivel az NLB által arra vállalt kötelezettség, hogy az új eszközökre kibocsátott kamatszelvények kifizetése nem keletkeztet olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni, megakadályozza a felesleges tőkekiáramlást. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság megjegyzi, hogy a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott tőkeeszközökre nem vonatkozik, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott tőkeeszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB e határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni (22). A Bizottság elfogadja a kamatszelvény-beváltás tilalmának e korlátozását, mivel ez azt hivatott biztosítani, hogy a szerkezetátalakítási közlemény 26. pontja értelmében a vállalatcsoport új hibridtőkét vonhasson be a piacról. Az e határozat elfogadását követő alárendeltértékpapír-kibocsátások lehetővé teszik a bank számára, hogy a meglévő értékpapírokra, különösen a meglévő alárendelt kölcsönökre kibocsátott kamatszelvények kifizetését elkerülve jusson további finanszírozáshoz és hibridtőkéhez. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozásának köszönhetően ezért a bank a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti további alapvető tőkét tud kibocsátani, ami akár csökkentheti a saját tőke formájában jelentkező tőkeigényét. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a kamatszelvényeknek opcionálisnak kell lenniük, és nem írható elő, hogy a hitelviszonyt megtestesítő alárendelt eszközök csak azokkal együtt minősülnek a tőkekövetelményekről szóló rendelet szerinti alapvető tőkének. A szóban forgó ügyben végül megjegyezhetjük, hogy az NLB részvényesei tőkerészesedéseinek és fennálló alárendelt kölcsöneinek teljes körű leírását követően a bankban nem marad tőkerészesedés és alárendelt kölcsön. A kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom korlátozása nem ássa alá a szerkezetátalakítási közleményben mérlegelt kamatfizetési tilalom hasznos hatását, mivel az NLB által arra vállalt kötelezettség, hogy az új eszközökre kibocsátott kamatszelvények kifizetése nem keletkeztet olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni, megakadályozza a felesleges tőkekiáramlást.

| (160) | Ennek megfelelően a tőkerészesedéssel rendelkezőkre, illetve a hibrid- és alárendelt kölcsönök hitelezőire vonatkozó teherviselés, a költségcsökkentés, az elidegenítések, valamint a támogatás megfelelő ellentételezése az NLB részéről a szerkezetátalakítási költségekhez való megfelelő saját hozzájárulásnak minősül. |
| --- | --- |

(160)

Ennek megfelelően a tőkerészesedéssel rendelkezőkre, illetve a hibrid- és alárendelt kölcsönök hitelezőire vonatkozó teherviselés, a költségcsökkentés, az elidegenítések, valamint a támogatás megfelelő ellentételezése az NLB részéről a szerkezetátalakítási költségekhez való megfelelő saját hozzájárulásnak minősül.

| (161) | Mindezen okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulásról és teherviselésről gondoskodik. |
| --- | --- |

(161)

Mindezen okok miatt a Bizottság megállapítja, hogy a szerkezetátalakítási terv megfelelő saját hozzájárulásról és teherviselésről gondoskodik.

iii.   A versenytorzulás mértékét korlátozó intézkedések

| (162) | Végül a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza előírja, hogy a szerkezetátalakítási tervnek a versenytorzulást korlátozó intézkedéseket kell tartalmaznia. Az ilyen intézkedéseket a kedvezményezett bank szerkezetátalakítást követő működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: 1. a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények; 2. a kedvezményezett bank működési piaca(i). Mindemellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kedvezményezett szerkezetátalakítási időszakban nyújtott saját hozzájárulásának és teherviselésének mértékét. |
| --- | --- |

(162)

Végül a szerkezetátalakítási közlemény 4. szakasza előírja, hogy a szerkezetátalakítási tervnek a versenytorzulást korlátozó intézkedéseket kell tartalmaznia. Az ilyen intézkedéseket a kedvezményezett bank szerkezetátalakítást követő működési piacain azonosított torzulások kezelése érdekében a konkrét körülmények alapján kell meghatározni. Az ilyen intézkedések jellegét és formáját két kritérium határozza meg: 1. a támogatási összeg, valamint a nyújtási feltételek és körülmények; 2. a kedvezményezett bank működési piaca(i). Mindemellett a Bizottságnak figyelembe kell vennie a kedvezményezett szerkezetátalakítási időszakban nyújtott saját hozzájárulásának és teherviselésének mértékét.

| (163) | Az NLB tőkeinjekció és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések formájában összesen 2,321 milliárd EUR értékű, azaz az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 20 %-ának megfelelő (23) állami támogatásban részesült. A támogatás megfelelő ellentételezése és a lehetséges versenytorzulásokat korlátozó intézkedések végrehajtása különösen fontos, ha figyelembe vesszük a támogatás meglehetősen nagy összegét. |
| --- | --- |

(163)

Az NLB tőkeinjekció és értékvesztett eszközökkel kapcsolatos intézkedések formájában összesen 2,321 milliárd EUR értékű, azaz az NLB kockázattal súlyozott eszközértéke 20 %-ának megfelelő (23) állami támogatásban részesült. A támogatás megfelelő ellentételezése és a lehetséges versenytorzulásokat korlátozó intézkedések végrehajtása különösen fontos, ha figyelembe vesszük a támogatás meglehetősen nagy összegét.

| (164) | A versenytorzulásokat korlátozó első intézkedés az NLB [...] belüli részesedésének elidegenítése. A(z) [...] elidegenítése [...] csökkenti az NLB piaci részesedését. Az NLB [...] elidegenítése szintén hozzájárul az NLB piaci részesedésének korlátozásához és a piac versenytársak előtti megnyitásához. |
| --- | --- |

(164)

A versenytorzulásokat korlátozó első intézkedés az NLB [...] belüli részesedésének elidegenítése. A(z) [...] elidegenítése [...] csökkenti az NLB piaci részesedését. Az NLB [...] elidegenítése szintén hozzájárul az NLB piaci részesedésének korlátozásához és a piac versenytársak előtti megnyitásához.

| (165) | Az NLB piaci jelenlétének visszaszorítását az építőiparnak, a közlekedési vállalatoknak és pénzügyi holdingtársaságoknak nyújtott hitelezés területén kockázattal súlyozott eszközérték éves csökkentése biztosítja. |
| --- | --- |

(165)

Az NLB piaci jelenlétének visszaszorítását az építőiparnak, a közlekedési vállalatoknak és pénzügyi holdingtársaságoknak nyújtott hitelezés területén kockázattal súlyozott eszközérték éves csökkentése biztosítja.

| (166) | Ezenfelül az NLB Szlovéniában és külföldön egyaránt megszünteti lízing-, faktoring-, forfetírozási és a fő tevékenységein kívül eső tevékenységeit, aminek köszönhetően fokozottabban korlátozza a kapott állami támogatásnak a banki főtevékenységétől eltérő tevékenységeket érintő lehetséges továbbgyűrűző hatását. |
| --- | --- |

(166)

Ezenfelül az NLB Szlovéniában és külföldön egyaránt megszünteti lízing-, faktoring-, forfetírozási és a fő tevékenységein kívül eső tevékenységeit, aminek köszönhetően fokozottabban korlátozza a kapott állami támogatásnak a banki főtevékenységétől eltérő tevékenységeket érintő lehetséges továbbgyűrűző hatását.

| (167) | Az NLB a versenytorzulást korlátozó feltételek mellett folytatja működését. Fejlett kockázatkezelési és irányítási eljárásokkal, valamint 2017. december 31-ig az új hitelek tekintetében [10–20] %-os tőkearányos jövedelmezőséget biztosító árképzést magában foglaló hatékonyabb hitelezési politikával rendelkező szakosodott bankként az NLB nem biztosít túlzóan előnyös feltételeket ügyfelei számára. Ezek a tényezők mind hozzájárulnak az NLB életképességéhez, egyúttal azonban a versenytorzulást is korlátozzák. |
| --- | --- |

(167)

Az NLB a versenytorzulást korlátozó feltételek mellett folytatja működését. Fejlett kockázatkezelési és irányítási eljárásokkal, valamint 2017. december 31-ig az új hitelek tekintetében [10–20] %-os tőkearányos jövedelmezőséget biztosító árképzést magában foglaló hatékonyabb hitelezési politikával rendelkező szakosodott bankként az NLB nem biztosít túlzóan előnyös feltételeket ügyfelei számára. Ezek a tényezők mind hozzájárulnak az NLB életképességéhez, egyúttal azonban a versenytorzulást is korlátozzák.

| (168) | Szlovénia felvásárlási tilalomra vonatkozó kötelezettségvállalást tett, amely biztosítja, hogy az NLB a kapott állami támogatást ne fordítsa új ügyletek finanszírozására. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt tőkekövetelményeket vagy más szabályozási követelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását. |
| --- | --- |

(168)

Szlovénia felvásárlási tilalomra vonatkozó kötelezettségvállalást tett, amely biztosítja, hogy az NLB a kapott állami támogatást ne fordítsa új ügyletek finanszírozására. Ezenfelül tőke-visszafizetési mechanizmust léptet életbe, amely lehetővé teszi, hogy a bank a 2015., 2016. és 2017. pénzügyi évre a rá vonatkozó szabályozási tőkekövetelmények teljesítésének veszélyeztetése nélkül a lehető legnagyobb mértékű osztalékokat fizesse ki az állam részére. A tőke-visszafizetési mechanizmus biztosítja, hogy a bank a jogszabályban előírt tőkekövetelményeket vagy más szabályozási követelményeket meghaladó tőketöbblet felhasználásával ne vállalhasson új üzleti kötelezettségeket, mielőtt visszafizetné állami tartozását.

| (169) | E strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a versenytorzulások megakadályozása érdekében bizonyos magatartási korlátozásokat ír elő. A Bizottság üdvözli az állami támogatás reklámozására és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat, amely megakadályozza, hogy az NLB a támogatást versenyellenes piaci magatartásra használja fel. |
| --- | --- |

(169)

E strukturális intézkedéseken túl Szlovénia egyúttal vállalta, hogy a versenytorzulások megakadályozása érdekében bizonyos magatartási korlátozásokat ír elő. A Bizottság üdvözli az állami támogatás reklámozására és az agresszív kereskedelmi gyakorlatokra vonatkozó tilalmat, amely megakadályozza, hogy az NLB a támogatást versenyellenes piaci magatartásra használja fel.

| (170) | Az intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat együttesen figyelembe véve – valamint tekintettel az NLB-nek nyújtott támogatás összegére is – a lehetséges versenytorzulások megakadályozására kellő biztosítékok állnak rendelkezésre. |
| --- | --- |

(170)

Az intézkedéseket és kötelezettségvállalásokat együttesen figyelembe véve – valamint tekintettel az NLB-nek nyújtott támogatás összegére is – a lehetséges versenytorzulások megakadályozására kellő biztosítékok állnak rendelkezésre.

8.2.4.   A szerkezetátalakítási terv nyomon követése

| (171) | A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében a Bizottság a neki benyújtott rendszeres jelentések alapján ellenőrzi a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását. Szlovénia ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki félévente nyomonkövetési jelentést készít a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(171)

A bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közlemény 5. szakasza értelmében a Bizottság a neki benyújtott rendszeres jelentések alapján ellenőrzi a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását. Szlovénia ellenőrző megbízottat jelöl ki, aki félévente nyomonkövetési jelentést készít a Bizottság számára.

| (172) | A szerkezetátalakítási terv teljes időszak során történő megfelelő végrehajtásának szavatolása céljából a szlovén hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy az NLB teljesítse a működési keretben felsorolt kötelezettségvállalásokat. |
| --- | --- |

(172)

A szerkezetátalakítási terv teljes időszak során történő megfelelő végrehajtásának szavatolása céljából a szlovén hatóságok minden szükséges intézkedést megtesznek annak biztosítása érdekében, hogy az NLB teljesítse a működési keretben felsorolt kötelezettségvállalásokat.

| (173) | Ezenfelül a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását, valamint az e határozat mellékletében ismertetett működési keretben szereplő valamennyi kötelezettségvállalás teljes körű és megfelelő végrehajtását egy független, megfelelő képesítéssel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan nyomon követi. Az ellenőrző megbízott a határozat végrehajtásának nyomon követéséhez szükséges valamennyi információhoz korlátlan hozzáféréssel rendelkezik. A Bizottság vagy az ellenőrző megbízott magyarázatokat és pontosításokat kérhet az NLB-től. Szlovénia és az NLB a nyomon követéshez kapcsolódó minden megkeresés esetén köteles maradéktalanul együttműködni a Bizottsággal és az ellenőrző megbízottal. |
| --- | --- |

(173)

Ezenfelül a szerkezetátalakítási terv megfelelő végrehajtását, valamint az e határozat mellékletében ismertetett működési keretben szereplő valamennyi kötelezettségvállalás teljes körű és megfelelő végrehajtását egy független, megfelelő képesítéssel rendelkező ellenőrző megbízott folyamatosan nyomon követi. Az ellenőrző megbízott a határozat végrehajtásának nyomon követéséhez szükséges valamennyi információhoz korlátlan hozzáféréssel rendelkezik. A Bizottság vagy az ellenőrző megbízott magyarázatokat és pontosításokat kérhet az NLB-től. Szlovénia és az NLB a nyomon követéshez kapcsolódó minden megkeresés esetén köteles maradéktalanul együttműködni a Bizottsággal és az ellenőrző megbízottal.

8.2.5.   Következtetés és a szerkezetátalakítási tervre vonatkozó eljárás lezárása

| (174) | A Bizottság megjegyzi, hogy a Szlovénia által benyújtott szerkezetátalakítási terv orvosolja az életképesség (ezen belül a vállalatirányítás), a teherviselés és a versenytorzulás problémáját, és összhangban áll a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben előírt követelményekkel. |
| --- | --- |

(174)

A Bizottság megjegyzi, hogy a Szlovénia által benyújtott szerkezetátalakítási terv orvosolja az életképesség (ezen belül a vállalatirányítás), a teherviselés és a versenytorzulás problémáját, és összhangban áll a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben előírt követelményekkel.

| (175) | A Bizottság ezért elismeri, hogy a második megmentési és az eljárást megindító határozatban a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét illetően felvetett aggályai a továbbiakban tárgytalanok. |
| --- | --- |

(175)

A Bizottság ezért elismeri, hogy a második megmentési és az eljárást megindító határozatban a szerkezetátalakítási terv összeegyeztethetőségét illetően felvetett aggályai a továbbiakban tárgytalanok.

9.   KÖVETKEZTETÉS

| (176) | A Bizottság megállapítja, hogy az NLB első, második és harmadik feltőkésítése, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az NLB javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatásnak minősül. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság megállapítja, hogy az NLB első, második és harmadik feltőkésítése, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása az NLB javára nyújtott szerkezetátalakítási támogatásnak minősül.

| (177) | A Bizottság megállapítja, hogy az első, a második és a harmadik feltőkésítést, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását magukban foglaló szerkezetátalakítási intézkedések lehetővé teszik az NLB számára hosszú távú életképességének helyreállítását, a teherviselés szempontjából elégségesek, valamint megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy ellensúlyozzák a szóban forgó támogatási intézkedések piactorzító hatásait. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv eleget tesz a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben, valamint a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt feltételeknek. A szerkezetátalakítási intézkedések ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása ennek megfelelően a szerkezetátalakítási terv alapján jóváhagyható, |
| --- | --- |

(177)

A Bizottság megállapítja, hogy az első, a második és a harmadik feltőkésítést, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását magukban foglaló szerkezetátalakítási intézkedések lehetővé teszik az NLB számára hosszú távú életképességének helyreállítását, a teherviselés szempontjából elégségesek, valamint megfelelőek és arányosak ahhoz, hogy ellensúlyozzák a szóban forgó támogatási intézkedések piactorzító hatásait. A Bizottság ezért úgy véli, hogy a benyújtott szerkezetátalakítási terv eleget tesz a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel kiegészített szerkezetátalakítási közleményben, valamint a bankokról szóló 2013. évi közleménnyel módosított és kiegészített, az értékvesztett eszközökről szóló közleményben foglalt feltételeknek. A szerkezetátalakítási intézkedések ezért az EUMSZ 107. cikke (3) bekezdésének b) pontja értelmében a belső piaccal összeegyeztethetőnek tekinthetők. Az első, a második és a harmadik feltőkésítés, valamint az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházása ennek megfelelően a szerkezetátalakítási terv alapján jóváhagyható,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Szlovén Köztársaság által az NLB javára nyújtott, a 250 millió EUR értékű első feltőkésítést, a 382,9 millió EUR értékű második feltőkésítést, az 1 558 millió EUR értékű harmadik feltőkésítést és az értékvesztett eszközök bankeszközkezelő vállalatra történő átruházását magában foglaló, 130 millió EUR összegű támogatást tartalmazó szerkezetátalakítási támogatás az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107. cikke (1) bekezdésének értelmében állami támogatásnak minősül.

A szerkezetátalakítási támogatás a szerkezetátalakítási tervre és a mellékletben felsorolt kötelezettségvállalásokra tekintettel összeegyeztethető a belső piaccal.

2. cikk

Ennek a határozatnak a Szlovén Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2013. december 18-án.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

alelnök

---

(1)  Az Európai Bizottság határozata az SA.34937 (2012/C) (korábbi 2012/N) sz., az NLB második feltőkésítése, valamint az SA.33229 (2012/C) (korábbi 2011/N) sz., az NLB szerkezetátalakítása – Szlovénia ügyben (HL C 361., 2012.11.22., 18. o.).

1

(2)  A Bizottság határozata az SA.32261 (11/N) sz., az NLB javára nyújtott feltőkésítési mentőintézkedés ügyben (HL C 189., 2011.6.29., 2. o.).

2

(3)  Lásd az 1. lábjegyzetet.

3

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. június 26-I 575/2013/EU rendelete a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

4

(5)  Ez a tőkehiány magában foglalja az állami bankeszközkezelő vállalatra (a továbbiakban: bankeszközkezelő vállalat) történt eszközátruházások tőkehatását.

5

(6)  A részletes ismertetést lásd az első megmentési határozat (16)–(22) preambulumbekezdésében.

6

(7)  A teljes körű ismertetést lásd a második megmentési és az eljárást megindító határozat (23)–(31) preambulumbekezdésében.

7

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, HL L 176., 2013.6.27., 338. o.

8

(9)  A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2013. augusztus 1-jétől való alkalmazásáról („A Bankokról szóló közlemény”) (HL C 216., 2013.7.30., 1. o.).

9

(10)  Bizalmas információ.

10

(11)  Például a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (a továbbiakban: TERP) alkalmazásával.

11

(12)  Az NLB szerkezetátalakítási tervben szereplő pénzügyi előrejelzései nem veszik figyelembe e tőke-visszafizetési mechanizmus hatásait.

12

(13)  A Bizottság közleménye az értékvesztett eszközök közösségi bankszektorban történő kezeléséről (HL C 72., 2009.3.26., 1. o.).

13

(14)  Lásd a 2012. július 2-i második megmentési és az eljárást megindító határozat (91)–(104) preambulumbekezdését.

14

(15)  Lásd a 2012. július 2-i második megmentési és az eljárást megindító határozat (97) preambulumbekezdését.

15

(16)  A Bizottság 2009. július 23-i közleménye: a pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.).

16

(17)  Lásd az első megmentési határozat (34)–(41) preambulumbekezdését és a második megmentési és az eljárást megindító határozat (61)–(66) preambulumbekezdését.

17

(18)  A Bizottság közleménye – Az állami támogatásokról szóló szabályoknak a pénzintézetek vonatkozásában a jelenlegi pénzügyi világválsággal összefüggésben tett intézkedésekre történő alkalmazása (a bankokról szóló 2008. évi közlemény) (HL C 270., 2008.10.25., 8. o.); A Bizottság közleménye – A pénzintézetek feltőkésítése a jelenlegi pénzügyi válságban: a támogatás szükséges minimális szintre történő korlátozása és az indokolatlan versenytorzulás kiküszöbölését célzó biztosítékok (HL C 10., 2009.1.15., 2. o.); A Bizottság közleménye a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre vonatkozó állami támogatási szabályok 2011. január 1-jétől történő alkalmazásáról (a 2010. évi meghosszabbítási közlemény) (HL C 329., 2010.12.7., 7. o.); valamint A Bizottság közleménye az állami támogatási szabályoknak a pénzügyi válsággal összefüggésben nyújtott bankmentő intézkedésekre 2012. január 1-jétől való alkalmazásáról (a 2011. évi meghosszabbítási közlemény) (HL C 356., 2011.12.6., 7. o.).

18

(19)  Lásd pl.: Az NLB javára nyújtott feltőkésítési mentőintézkedés, SA.32261 (11/N); SA.34937 (2012/C) (korábbi 2012/N) sz. állami támogatás – Az NLB második feltőkésítése és SA.33229 (2012/C) (korábbi 2011/N) sz. állami támogatás – Az NLB szerkezetátalakítása; és az NKBM feltőkésítése, SA.35709 (HL C 162., 2013.6.7., 5. o.).

19

(20)  Az 575/2013/EU rendelet 26. cikkének meghatározása szerint.

20

(21)  Lásd az első megmentési határozat (50)–(63) preambulumbekezdését és a második megmentési és az eljárást megindító határozat (73)–(88) preambulumbekezdését.

21

(22)  Más határozatok is említenek hasonló kötelezettségvállalásokat: lásd a Bizottság által a Restructuring of Royal Bank of Scotland and participation in the Asset Protection Scheme (a Royal Bank of Scotland szerkezetátalakítása és az eszközvédelmi programban való részvétel) ügyben hozott C(2009)10112 végleges (218) preambulumbekezdését (HL C 119., 2010.5.7., 1. o.), valamint a Bizottság által a Restructuring of Lloyds Banking Group (a Lloyds Banking Group szerkezetátalakítása) ügyben hozott C(2009)9087 végleges határozat (165) preambulumbekezdését (HL C 46., 2010.2.24., 2. o.).

22

(23)  2012. decemberi kockázattal súlyozott eszközérték.

23

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGNAK TETT KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

A Szlovén Köztársaság („Szlovénia”) biztosítja, hogy az NLB d.d. és leányvállalatai (a továbbiakban: „NLB”) végrehajtják a 2013. január 7-én benyújtott, 2013. február 25-én, majd 2013 novemberében és decemberében módosított szerkezetátalakítási tervet. Ezzel összefüggésben Szlovénia különösen vállalja, hogy végrehajtja az említett szerkezetátalakítási terv szerves részét képező, alább felsorolt intézkedéseket és cselekvéseket, valamint eléri az abban szereplő, itt felsorolt célkitűzéseket („kötelezettségvállalások”).

A kötelezettségvállalások a szerkezetátalakítási tervet jóváhagyó európai bizottsági („Bizottság”) határozat elfogadásának napján lépnek hatályba.

A szerkezetátalakítási időszak 2017. december 31-ig tart. A kötelezettségvállalások – az egyes kötelezettségvállalásoknál szereplő ellenkező megjelölés hiányában – ezen időszak végéig alkalmazandók.

| (1) | [a mérlegfőösszeg csökkentése] A szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint az NLB a csoportszintű mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra csökkenti, amivel egyidejűleg a mérlegfőösszeget szabályozó általános körülmények és a mérlegfőösszeg szempontjából releváns környezet lényegében nem változik. |
| --- | --- |

(1)

[a mérlegfőösszeg csökkentése] A szerkezetátalakítási tervben foglaltak szerint az NLB a csoportszintű mérlegfőösszegét a 2010. évi hozzávetőleg 17,9 milliárd EUR-ról 2017. december 31-ig [10–20] milliárd EUR-ra csökkenti, amivel egyidejűleg a mérlegfőösszeget szabályozó általános körülmények és a mérlegfőösszeg szempontjából releváns környezet lényegében nem változik.

| (2) | [költségcsökkentés] Az NLB 2012. évi csoportszintű működési költségei 368 millió EUR-ra rúgtak. Az NLB a csoportszintű működési költségeket (az egyszeri rendkívüli, nem visszatérő költségek, azaz a szerkezetátalakítási kiadások kivételével) oly módon csökkenti, hogy 55 % alatti költség–bevétel arányt érjen el, illetve [50–60] % feletti költség–bevétel arány esetén e költségeket 2014. végéig [300–350] millió EUR-ra, 2015. végéig [300–350] millió EUR-ra, 2016. végéig [250–300] millió EUR-ra, 2017. végéig pedig [250–300] millió EUR-ra szorítja vissza.
  Amennyiben a 2013–2017 közötti időszakban az éves infláció mértéke meghaladja a működési költség 2,5 %-át, a célértékeket az inflációs rátára vonatkozó, a szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzések és az adott évi tényleges infláció közötti különbözetnek megfelelően kiigazítják. |
| --- | --- |

(2)

[költségcsökkentés] Az NLB 2012. évi csoportszintű működési költségei 368 millió EUR-ra rúgtak. Az NLB a csoportszintű működési költségeket (az egyszeri rendkívüli, nem visszatérő költségek, azaz a szerkezetátalakítási kiadások kivételével) oly módon csökkenti, hogy 55 % alatti költség–bevétel arányt érjen el, illetve [50–60] % feletti költség–bevétel arány esetén e költségeket 2014. végéig [300–350] millió EUR-ra, 2015. végéig [300–350] millió EUR-ra, 2016. végéig [250–300] millió EUR-ra, 2017. végéig pedig [250–300] millió EUR-ra szorítja vissza.

Amennyiben a 2013–2017 közötti időszakban az éves infláció mértéke meghaladja a működési költség 2,5 %-át, a célértékeket az inflációs rátára vonatkozó, a szerkezetátalakítási tervben szereplő előrejelzések és az adott évi tényleges infláció közötti különbözetnek megfelelően kiigazítják.

| (3) | [részesedések eladása] Az NLB többek között az alábbi vállalatokban rendelkezik részesedéssel:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(3)

[részesedések eladása] Az NLB többek között az alábbi vállalatokban rendelkezik részesedéssel:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

2012. december 31-én az elidegenítésre szánt részesedések összes eszközértéke [100–150] millió EUR volt.

| (3.1) | A fenti részesedéseket eladják vagy közvetítő útján értékesítik olyan mértékben, hogy a részesedések eszközértéke 2015. december 31-ig legalább [40–50] %-kal (azaz legalább [70–80] millió EUR-ra), 2016. december 31-ig pedig legalább [80–90] %-kal (azaz legalább [20–30] millió EUR-ra) csökkenjen. |
| --- | --- |

(3.1)

A fenti részesedéseket eladják vagy közvetítő útján értékesítik olyan mértékben, hogy a részesedések eszközértéke 2015. december 31-ig legalább [40–50] %-kal (azaz legalább [70–80] millió EUR-ra), 2016. december 31-ig pedig legalább [80–90] %-kal (azaz legalább [20–30] millió EUR-ra) csökkenjen.

| (3.2) | Valamely részesedés eladása akkor tekinthető teljesítettnek, ha az NLB az adott részesedésre vonatkozóan kötelező adásvételi megállapodást kötött az NLB-től független és vele kapcsolatban nem álló egy vagy több vevővel. |
| --- | --- |

(3.2)

Valamely részesedés eladása akkor tekinthető teljesítettnek, ha az NLB az adott részesedésre vonatkozóan kötelező adásvételi megállapodást kötött az NLB-től független és vele kapcsolatban nem álló egy vagy több vevővel.

| (3.3) | Ha az NLB nem teljesíti a 2015. évi eszközérték-csökkentési célt, azonnali korrekciós intézkedést kell végrehajtani, és azt be kell jelenteni a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(3.3)

Ha az NLB nem teljesíti a 2015. évi eszközérték-csökkentési célt, azonnali korrekciós intézkedést kell végrehajtani, és azt be kell jelenteni a Bizottságnak.

| (3.4) | Ha az NLB nem teljesíti a 2016. évi eszközérték-csökkentési célt, az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig értékesítse a fenti részesedéseket vagy azok fennmaradó részét. |
| --- | --- |

(3.4)

Ha az NLB nem teljesíti a 2016. évi eszközérték-csökkentési célt, az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig értékesítse a fenti részesedéseket vagy azok fennmaradó részét.

| (3.5) | A részesedések értékesítése során mindenesetre a kötelezettségvállalások alapján kell eljárni. |
| --- | --- |

(3.5)

A részesedések értékesítése során mindenesetre a kötelezettségvállalások alapján kell eljárni.

| (4) | [a fő tevékenységi területen kívül működő leányvállalatok elidegenítése] Az NLB d.d. az alábbi, nem a bank fő tevékenységi területein működő leányvállalatokban is rendelkezik részesedéssel:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(4)

[a fő tevékenységi területen kívül működő leányvállalatok elidegenítése] Az NLB d.d. az alábbi, nem a bank fő tevékenységi területein működő leányvállalatokban is rendelkezik részesedéssel:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

2012. december 31-én a fő tevékenységi területeken kívüli részesedések összes eszközértéke [950–1 000] millió EUR volt.

| (4.1) | A fenti részesedéseket elidegenítik (azaz eladják, felszámolják vagy megszüntetik) vagy azok elidegenítését közvetítői közbenjárással biztosítják olyan mértékben, hogy a részesedések eszközértéke 2015. december 31-ig legalább [40–50] %-kal (azaz legalább [550–600] millió EUR-ra), 2016. december 31-ig pedig legalább [80–90] %-kal (azaz legalább [150–200] millió EUR-ra) csökkenjen. |
| --- | --- |

(4.1)

A fenti részesedéseket elidegenítik (azaz eladják, felszámolják vagy megszüntetik) vagy azok elidegenítését közvetítői közbenjárással biztosítják olyan mértékben, hogy a részesedések eszközértéke 2015. december 31-ig legalább [40–50] %-kal (azaz legalább [550–600] millió EUR-ra), 2016. december 31-ig pedig legalább [80–90] %-kal (azaz legalább [150–200] millió EUR-ra) csökkenjen.

| (4.2) | Valamely részesedés elidegenítése akkor tekinthető teljesítettnek, ha az érintett vállalatot felszámolták vagy megszüntették, vagy ha az NLB d.d. az adott részesedésre vonatkozóan kötelező adásvételi megállapodást kötött az NLB-től független és vele kapcsolatban nem álló egy vagy több vevővel. |
| --- | --- |

(4.2)

Valamely részesedés elidegenítése akkor tekinthető teljesítettnek, ha az érintett vállalatot felszámolták vagy megszüntették, vagy ha az NLB d.d. az adott részesedésre vonatkozóan kötelező adásvételi megállapodást kötött az NLB-től független és vele kapcsolatban nem álló egy vagy több vevővel.

| (4.3) | A fenti i. pontban előírt határidőig például folyamatban lévő peres eljárás vagy más érdekelt felekkel szembeni vita miatt el nem idegenített részesedésekből származó kereskedelmi tevékenységet az alapvető üzleti tevékenység időtartama és jellege alapján megszüntetik. Új kereskedelmi ügyletek végrehajtására (a meglévő kötelezettségvállalások kényszerű meghosszabbításának kivételével) nem kerül sor. Ebben az esetben az érintett elidegenítés akkor tekinthető teljesítettnek, ha az adott részesedés összes eszközértéke a 2012. december 31-i összes eszközértékének 10 %-ára csökkent, vagy ha megindították a kötelező hivatalos felszámolási eljárást, illetve ha az érintett leányvállalatokra vonatkozó tőkekövetelmények konszolidált összege nem haladja meg az 5 millió EUR-t. |
| --- | --- |

(4.3)

A fenti i. pontban előírt határidőig például folyamatban lévő peres eljárás vagy más érdekelt felekkel szembeni vita miatt el nem idegenített részesedésekből származó kereskedelmi tevékenységet az alapvető üzleti tevékenység időtartama és jellege alapján megszüntetik. Új kereskedelmi ügyletek végrehajtására (a meglévő kötelezettségvállalások kényszerű meghosszabbításának kivételével) nem kerül sor. Ebben az esetben az érintett elidegenítés akkor tekinthető teljesítettnek, ha az adott részesedés összes eszközértéke a 2012. december 31-i összes eszközértékének 10 %-ára csökkent, vagy ha megindították a kötelező hivatalos felszámolási eljárást, illetve ha az érintett leányvállalatokra vonatkozó tőkekövetelmények konszolidált összege nem haladja meg az 5 millió EUR-t.

| (4.4) | Ha az NLB nem teljesíti a 2015. évi eszközérték-csökkentési célt, azonnali korrekciós intézkedést kell végrehajtani, és azt be kell jelenteni a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(4.4)

Ha az NLB nem teljesíti a 2015. évi eszközérték-csökkentési célt, azonnali korrekciós intézkedést kell végrehajtani, és azt be kell jelenteni a Bizottságnak.

| (4.5) | Ha az NLB nem teljesíti a 2016. évi eszközérték-csökkentési célt, az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig értékesítse a fenti részesedéseket (vagy azok fennmaradó részét) a fenti 4.2. pontban előírt követelményeket teljesítő egy vagy több vevő részére. |
| --- | --- |

(4.5)

Ha az NLB nem teljesíti a 2016. évi eszközérték-csökkentési célt, az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig értékesítse a fenti részesedéseket (vagy azok fennmaradó részét) a fenti 4.2. pontban előírt követelményeket teljesítő egy vagy több vevő részére.

| (4.6) | A részesedések elidegenítése során mindenesetre a kötelezettségvállalások alapján kell eljárni. |
| --- | --- |

(4.6)

A részesedések elidegenítése során mindenesetre a kötelezettségvállalások alapján kell eljárni.

| (5) | [közös vállalkozásokon belüli részesedések eladása] Az NLB d.d. [...]-ig értékesíti az alábbi vállalatokon belüli közös vállalkozási részesedéseit:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(5)

[közös vállalkozásokon belüli részesedések eladása] Az NLB d.d. [...]-ig értékesíti az alábbi vállalatokon belüli közös vállalkozási részesedéseit:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| (5.1) | A fenti közös vállalkozásokon belüli részesedések eladása akkor tekinthető teljesítettnek, ha: i. az NLB d.d. az adott részesedésre vonatkozóan kötelező megállapodást kötött az NLB-től független és vele kapcsolatban nem álló egy vagy több vevővel; ii. a közös vállalkozásokon belüli tulajdonjoga [...] %-ra csökkent. |
| --- | --- |

(5.1)

A fenti közös vállalkozásokon belüli részesedések eladása akkor tekinthető teljesítettnek, ha: i. az NLB d.d. az adott részesedésre vonatkozóan kötelező megállapodást kötött az NLB-től független és vele kapcsolatban nem álló egy vagy több vevővel; ii. a közös vállalkozásokon belüli tulajdonjoga [...] %-ra csökkent.

| (5.2) | Ha az NLB nem kötött kötelező adásvételi megállapodást a fenti részesedések mindegyikére vonatkozóan, vagy nem csökkentette [...] %-ra azokon belüli tulajdonjogát [...], az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig értékesítse a fenti részesedéseket (vagy azok fennmaradó részét) a fenti 5.1. pontban előírt követelményeket teljesítő egy vagy több vevő részére. |
| --- | --- |

(5.2)

Ha az NLB nem kötött kötelező adásvételi megállapodást a fenti részesedések mindegyikére vonatkozóan, vagy nem csökkentette [...] %-ra azokon belüli tulajdonjogát [...], az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig értékesítse a fenti részesedéseket (vagy azok fennmaradó részét) a fenti 5.1. pontban előírt követelményeket teljesítő egy vagy több vevő részére.

| (5.3) | A részesedések értékesítése során mindenesetre a kötelezettségvállalások alapján kell eljárni. |
| --- | --- |

(5.3)

A részesedések értékesítése során mindenesetre a kötelezettségvállalások alapján kell eljárni.

| (6) | [banki részesedések eladása] Az NLB d.d. [...]-ig eladja a(z) [...] belüli részesedéseit. Valamely részesedés eladása akkor tekinthető teljesítettnek, ha az NLB d.d. az adott részesedésre vonatkozóan kötelező adásvételi megállapodást kötött az alábbi követelményeket teljesítő egy vagy több vevővel: i. a vevő az NLB-től független és nem áll vele kapcsolatban; ii. rendelkezik az ahhoz szükséges pénzügyi erőforrásokkal, igazolt szakértelemmel és ösztönzőkkel, hogy a felvásárolt üzleti tevékenységet és/vagy vállalatokat életképes és aktív, versenyképes piaci erőként fenntartsa és fejlessze; iii. prima facie nem ad okot a versennyel kapcsolatos aggályokra, illetve nem jár azzal a kockázattal, hogy a kötelezettségvállalások végrehajtása késedelmet szenved és különösen ésszerűen elvárható tőle, hogy az érintett szabályozó hatóságoktól minden szükséges engedélyt megszerezzen az érintett üzleti részesedés felvásárlásához. Ha az NLB d.d. [...]-ig nem kötött kötelező adásvételi megállapodást a(z) [...] belüli részesedéseire vonatkozóan, az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig minimumár nélkül értékesítse ezeket a részesedéseket (vagy azok fennmaradó részét) az e 6. pontban előírt követelményeket teljesítő egy vagy több vevő részére. |
| --- | --- |

(6)

[banki részesedések eladása] Az NLB d.d. [...]-ig eladja a(z) [...] belüli részesedéseit. Valamely részesedés eladása akkor tekinthető teljesítettnek, ha az NLB d.d. az adott részesedésre vonatkozóan kötelező adásvételi megállapodást kötött az alábbi követelményeket teljesítő egy vagy több vevővel: i. a vevő az NLB-től független és nem áll vele kapcsolatban; ii. rendelkezik az ahhoz szükséges pénzügyi erőforrásokkal, igazolt szakértelemmel és ösztönzőkkel, hogy a felvásárolt üzleti tevékenységet és/vagy vállalatokat életképes és aktív, versenyképes piaci erőként fenntartsa és fejlessze; iii. prima facie nem ad okot a versennyel kapcsolatos aggályokra, illetve nem jár azzal a kockázattal, hogy a kötelezettségvállalások végrehajtása késedelmet szenved és különösen ésszerűen elvárható tőle, hogy az érintett szabályozó hatóságoktól minden szükséges engedélyt megszerezzen az érintett üzleti részesedés felvásárlásához. Ha az NLB d.d. [...]-ig nem kötött kötelező adásvételi megállapodást a(z) [...] belüli részesedéseire vonatkozóan, az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...]-ig minimumár nélkül értékesítse ezeket a részesedéseket (vagy azok fennmaradó részét) az e 6. pontban előírt követelményeket teljesítő egy vagy több vevő részére.

| (6.1) | Az NLB d.d. ezenkívül [...]-ig teljes körűen elidegeníti a(z) [...] belüli részesedését.Amennyiben az NLB d.d. [...] belüli részesedését [...]-ig nem idegeníti el teljes körűen, az NLB d.d. saját kezdeményezésére javasol, teljes körűen támogat, szavazatával támogat és végrehajt minden olyan intézkedést, döntést vagy részvényesi határozatot, amely szükséges ahhoz, hogy a(z) [...] [...]-tól/-től a hitelportfóliója megszűnéséig (de legfeljebb 3 évig) kifuttassák. Az NLB d.d. mindenesetre saját kezdeményezésére javasol, teljes körűen támogat, szavazatával támogat és végrehajt minden olyan intézkedést, döntést vagy részvényesi határozatot, amely annak [...]-ig történő eléréséhez szükséges, hogy a(z) [...] tartózkodjon új hitelek nyújtásától. |
| --- | --- |

(6.1)

Az NLB d.d. ezenkívül [...]-ig teljes körűen elidegeníti a(z) [...] belüli részesedését.Amennyiben az NLB d.d. [...] belüli részesedését [...]-ig nem idegeníti el teljes körűen, az NLB d.d. saját kezdeményezésére javasol, teljes körűen támogat, szavazatával támogat és végrehajt minden olyan intézkedést, döntést vagy részvényesi határozatot, amely szükséges ahhoz, hogy a(z) [...] [...]-tól/-től a hitelportfóliója megszűnéséig (de legfeljebb 3 évig) kifuttassák. Az NLB d.d. mindenesetre saját kezdeményezésére javasol, teljes körűen támogat, szavazatával támogat és végrehajt minden olyan intézkedést, döntést vagy részvényesi határozatot, amely annak [...]-ig történő eléréséhez szükséges, hogy a(z) [...] tartózkodjon új hitelek nyújtásától.

| (7) | [a hitelezési tevékenység csökkentése és a(z) [...] bezárása] Az NLB d.d. az alábbi módokon csökkenti piaci jelenlétét:






  a) | a(z) [...] bezárása [...]-ig; |
| --- | --- | --- |

(7)

[a hitelezési tevékenység csökkentése és a(z) [...] bezárása] Az NLB d.d. az alábbi módokon csökkenti piaci jelenlétét:

a)

a(z) [...] bezárása [...]-ig;

| b) | az alábbiakkal folytatott szlovéniai hitelezési tevékenység csökkentése:






  b.1) | pénzügyi holdingtársaságok [SIC kódok: 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; e portfólió kockázattal súlyozott eszközértéke 2012. december 31-én [500–550] millió EUR volt. Az NLB d.d. gondoskodik a portfólió kockázattal súlyozott eszközértékének az alábbi ütemterv szerinti csökkentéséről:










  2013 vége | 2014 vége | 2015 vége | 2016 vége | 2017 közepe | 2017 vége |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b)

az alábbiakkal folytatott szlovéniai hitelezési tevékenység csökkentése:

b.1)

pénzügyi holdingtársaságok [SIC kódok: 64.200, 64.300, 64.920, 64.990, 70.100, 70.200, 70.220 (1)]; e portfólió kockázattal súlyozott eszközértéke 2012. december 31-én [500–550] millió EUR volt. Az NLB d.d. gondoskodik a portfólió kockázattal súlyozott eszközértékének az alábbi ütemterv szerinti csökkentéséről:

2013 vége

2014 vége

2015 vége

2016 vége

2017 közepe

2017 vége

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.2) | a közlekedési ágazaton belüli olyan ügyfelek, akik felé a bank kitettsége meghaladja az 1 millió EUR-t [SIC kódok: 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; e portfólió kockázattal súlyozott eszközértéke 2012. december 31-én [100–150] millió EUR volt. Az NLB d.d. gondoskodik a portfólió kockázattal súlyozott eszközértékének az alábbi ütemterv szerinti csökkentéséről.










  2013 vége | 2014 vége | 2015 vége | 2016 vége | 2017 közepe | 2017 vége |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.2)

a közlekedési ágazaton belüli olyan ügyfelek, akik felé a bank kitettsége meghaladja az 1 millió EUR-t [SIC kódok: 49.392, 49.410, 50.200, 51.100, 52.290 (2)]; e portfólió kockázattal súlyozott eszközértéke 2012. december 31-én [100–150] millió EUR volt. Az NLB d.d. gondoskodik a portfólió kockázattal súlyozott eszközértékének az alábbi ütemterv szerinti csökkentéséről.

2013 vége

2014 vége

2015 vége

2016 vége

2017 közepe

2017 vége

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| b.3) | olyan építőipari ügyfelek, akik felé a bank kitettsége meghaladja az 5 millió EUR-t [SIC kódok: 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; e portfólió kockázattal súlyozott eszközértéke 2012. december 31-én [900–950] millió EUR volt. Az NLB d.d. gondoskodik a portfólió kockázattal súlyozott eszközértékének az alábbi ütemterv szerinti csökkentéséről:










  2013 vége | 2014 vége | 2015 vége | 2016 vége | 2017 közepe | 2017 vége |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (...) | (...) | (...) | (...) | (...) | (...) |

b.3)

olyan építőipari ügyfelek, akik felé a bank kitettsége meghaladja az 5 millió EUR-t [SIC kódok: 41.100, 41.200, 42.110, 42.220, 68.100 (3)]; e portfólió kockázattal súlyozott eszközértéke 2012. december 31-én [900–950] millió EUR volt. Az NLB d.d. gondoskodik a portfólió kockázattal súlyozott eszközértékének az alábbi ütemterv szerinti csökkentéséről:

2013 vége

2014 vége

2015 vége

2016 vége

2017 közepe

2017 vége

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

(...)

| (7.1) | Amennyiben a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentésére vonatkozó megadott célértéktől való elmaradás az említett ágazatok valamelyikében meghaladja a [10–20] %-ot, az NLB d.d. az adott szlovéniai ágazatban a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentésére irányuló vonatkozó cél eléréséig nem vállal új hitelezési tevékenységet. Mindemellett az NLB haladéktalanul vészhelyzeti tervet nyújt be a Bizottságnak, amelyben igazolja, hogy 2017. december 31-ig képes elérni a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentésére irányuló vonatozó célt (célokat). |
| --- | --- |

(7.1)

Amennyiben a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentésére vonatkozó megadott célértéktől való elmaradás az említett ágazatok valamelyikében meghaladja a [10–20] %-ot, az NLB d.d. az adott szlovéniai ágazatban a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentésére irányuló vonatkozó cél eléréséig nem vállal új hitelezési tevékenységet. Mindemellett az NLB haladéktalanul vészhelyzeti tervet nyújt be a Bizottságnak, amelyben igazolja, hogy 2017. december 31-ig képes elérni a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentésére irányuló vonatozó célt (célokat).

| (8) | [külföldi ügyfelekkel kapcsolatos ügyletek] Az NLB d.d. nem vállal új hitelezési tevékenységet olyan Szlovénián kívül alapított vállalati ügyfelek részére, amelyek nem tagjai olyan vállalatcsoportnak, amelynek központja vagy végső kedvezményezettje Szlovéniában található.AZ NLB d.d. ilyen ügyfelekkel folytatott tevékenységét a hitelszerződések szabályszerű végrehajtására és kezelésére korlátozza. A pontosság kedvéért a korlátozás a szlovén vállalatoknak külföldi országokhoz és külföldi bankokkal végzett kincstári műveletekhez kapcsolódóan nyújtott kereskedelmi és exportfinanszírozásra nem vonatkozik. |
| --- | --- |

(8)

[külföldi ügyfelekkel kapcsolatos ügyletek] Az NLB d.d. nem vállal új hitelezési tevékenységet olyan Szlovénián kívül alapított vállalati ügyfelek részére, amelyek nem tagjai olyan vállalatcsoportnak, amelynek központja vagy végső kedvezményezettje Szlovéniában található.AZ NLB d.d. ilyen ügyfelekkel folytatott tevékenységét a hitelszerződések szabályszerű végrehajtására és kezelésére korlátozza. A pontosság kedvéért a korlátozás a szlovén vállalatoknak külföldi országokhoz és külföldi bankokkal végzett kincstári műveletekhez kapcsolódóan nyújtott kereskedelmi és exportfinanszírozásra nem vonatkozik.

| (9) | [vállalatirányítás] Szlovénia vállalja, hogy korszerű vállalatirányítási struktúrákat vezet be a tőkekövetelményekről szóló uniós irányelvvel és a szlovén nemzeti jogszabályokkal összhangban. Az NLB szabályzatát és belső szabályait érintő kapcsolódó módosításokat az NLB szerkezetátalakítási tervére vonatkozó bizottsági határozat elfogadását követő három hónapon belül végre kell hajtani. Különösen: |
| --- | --- |

(9)

[vállalatirányítás] Szlovénia vállalja, hogy korszerű vállalatirányítási struktúrákat vezet be a tőkekövetelményekről szóló uniós irányelvvel és a szlovén nemzeti jogszabályokkal összhangban. Az NLB szabályzatát és belső szabályait érintő kapcsolódó módosításokat az NLB szerkezetátalakítási tervére vonatkozó bizottsági határozat elfogadását követő három hónapon belül végre kell hajtani. Különösen:

| (9.1) | Szlovénia vállalja az alábbiak betartását:






  a) | a 9.2. és 9.9. pont bekezdései szerinti vállalatirányítási szabályok; |
| --- | --- | --- |

(9.1)

Szlovénia vállalja az alábbiak betartását:

a)

a 9.2. és 9.9. pont bekezdései szerinti vállalatirányítási szabályok;

| b) | a szlovén vállalati és banki/szabályozási jogszabályok által a pénzügyi intézmények részvényesei, igazgatótanácsa és felügyelőbizottsága számára előírt feladatok kerete és azok elkülönítése; és |
| --- | --- |

b)

a szlovén vállalati és banki/szabályozási jogszabályok által a pénzügyi intézmények részvényesei, igazgatótanácsa és felügyelőbizottsága számára előírt feladatok kerete és azok elkülönítése; és

| c) | az állami érdekeltséggel rendelkező bankokra vonatkozó vállalatirányítási és kapcsolatkezelési kerettel kapcsolatos bizottsági iránymutatás; |
| --- | --- |

c)

az állami érdekeltséggel rendelkező bankokra vonatkozó vállalatirányítási és kapcsolatkezelési kerettel kapcsolatos bizottsági iránymutatás;

| (9.2) | az NLB d.d. igazgatótanácsa kizárólagos hatáskörrel és felelősséggel rendelkezik azért, hogy az NLB napi üzletvezetését függetlenül és a bank kizárólagos érdekében lássa el. Sem a felügyelőbizottság, sem a részvényesek közgyűlése, sem a részvényesek képviselői nem adhatnak utasításokat az igazgatótanácsnak és más módon nem avatkozhatnak bele a bank napi üzletvezetésébe; |
| --- | --- |

(9.2)

az NLB d.d. igazgatótanácsa kizárólagos hatáskörrel és felelősséggel rendelkezik azért, hogy az NLB napi üzletvezetését függetlenül és a bank kizárólagos érdekében lássa el. Sem a felügyelőbizottság, sem a részvényesek közgyűlése, sem a részvényesek képviselői nem adhatnak utasításokat az igazgatótanácsnak és más módon nem avatkozhatnak bele a bank napi üzletvezetésébe;

| (9.3) | a felügyelőbizottság által végzett felügyeleten és nyomon követésen kívül más vállalati szerv vagy egység nem adhat utasításokat az igazgatótanácsnak; az igazgatótanács különösen nem fogadhat közvetlen vagy közvetett utasítást a részvényesek vagy az állam részéről. Ugyanez vonatkozik a közgyűlés üléseire, amelynek döntéshozatali hatáskörét a jogban és a törvényben előírt döntések körére kell korlátozni. Mindemellett azok a személyek, akik egy adott vállalat feletti befolyásukat kihasználva arra ösztönzik az igazgatótanács tagjait, hogy a vállalatot vagy részvényeseit károsító módon járjanak el, az ebből eredő károkat kötelesek megtéríteni a vállalat részére; |
| --- | --- |

(9.3)

a felügyelőbizottság által végzett felügyeleten és nyomon követésen kívül más vállalati szerv vagy egység nem adhat utasításokat az igazgatótanácsnak; az igazgatótanács különösen nem fogadhat közvetlen vagy közvetett utasítást a részvényesek vagy az állam részéről. Ugyanez vonatkozik a közgyűlés üléseire, amelynek döntéshozatali hatáskörét a jogban és a törvényben előírt döntések körére kell korlátozni. Mindemellett azok a személyek, akik egy adott vállalat feletti befolyásukat kihasználva arra ösztönzik az igazgatótanács tagjait, hogy a vállalatot vagy részvényeseit károsító módon járjanak el, az ebből eredő károkat kötelesek megtéríteni a vállalat részére;

| (9.4) | a bank és részvényesei közötti, különösen Szlovéniával kötött kapcsolatokra a szokásos piaci feltételek elvét kell alkalmazni; |
| --- | --- |

(9.4)

a bank és részvényesei közötti, különösen Szlovéniával kötött kapcsolatokra a szokásos piaci feltételek elvét kell alkalmazni;

| (9.5) | a felügyelőbizottság valamennyi tagjának meg kell felelnie az alkalmasság és jó hírnév vizsgálatára irányuló teszten, azaz megbízhatónak kell lenniük és rendelkezniük kell az NLB tevékenységének megfelelő értékeléséhez és nyomon követéséhez szükséges szakmai készségekkel. Szlovénia saját jelöltjein és a rendes szlovén társasági törvény alapján őt megillető részvényesi jogain túlmenően nem szól bele a felügyelőbizottsági tagok és a vezetők kinevezésébe; |
| --- | --- |

(9.5)

a felügyelőbizottság valamennyi tagjának meg kell felelnie az alkalmasság és jó hírnév vizsgálatára irányuló teszten, azaz megbízhatónak kell lenniük és rendelkezniük kell az NLB tevékenységének megfelelő értékeléséhez és nyomon követéséhez szükséges szakmai készségekkel. Szlovénia saját jelöltjein és a rendes szlovén társasági törvény alapján őt megillető részvényesi jogain túlmenően nem szól bele a felügyelőbizottsági tagok és a vezetők kinevezésébe;

| (9.6) | a felügyelőbizottságon és annak bizottságain belüli helyek és szavazatok kétharmadát a bank független szakértőknek, azaz olyan személyeknek ítéli, akik nem állnak és a kinevezésük előtti 24 hónapban nem álltak a szlovén kormány alkalmazásában, valamint akik nem töltenek be és a kinevezésük előtti 24 hónapban nem töltöttek be vezetői vagy irányítói feladatkört valamely szlovén politikai párton belül; |
| --- | --- |

(9.6)

a felügyelőbizottságon és annak bizottságain belüli helyek és szavazatok kétharmadát a bank független szakértőknek, azaz olyan személyeknek ítéli, akik nem állnak és a kinevezésük előtti 24 hónapban nem álltak a szlovén kormány alkalmazásában, valamint akik nem töltenek be és a kinevezésük előtti 24 hónapban nem töltöttek be vezetői vagy irányítói feladatkört valamely szlovén politikai párton belül;

| (9.7) | Az NLB gondoskodik hatékony, független és objektív belső ellenőrzési feladatkör létrehozásáról. E célból a belső ellenőrzésért felelős személy kizárólag az igazgatótanács és a felügyelőbizottság ellenőrzési bizottságának tesz jelentést, illetve tartozik elszámolással, amelynek legalább egy tagja naprakész és kapcsolódó pénzügyi tapasztalatokkal rendelkezik. Ezenfelül a belső ellenőrzésért felelős személy megállapításait és ajánlásait az ellenőrzési bizottságon/igazgatótanácson belül megfelelően figyelembe kell venni és meg kell vitatni, majd a meghatározott problémák orvosolását célzó megfelelő cselekvési tervet kell kidolgozni. A belső ellenőrzésért felelős személy megállapításainak mellőzését hitelt érdemlően meg kell indokolni, és kérésre jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak; |
| --- | --- |

(9.7)

Az NLB gondoskodik hatékony, független és objektív belső ellenőrzési feladatkör létrehozásáról. E célból a belső ellenőrzésért felelős személy kizárólag az igazgatótanács és a felügyelőbizottság ellenőrzési bizottságának tesz jelentést, illetve tartozik elszámolással, amelynek legalább egy tagja naprakész és kapcsolódó pénzügyi tapasztalatokkal rendelkezik. Ezenfelül a belső ellenőrzésért felelős személy megállapításait és ajánlásait az ellenőrzési bizottságon/igazgatótanácson belül megfelelően figyelembe kell venni és meg kell vitatni, majd a meghatározott problémák orvosolását célzó megfelelő cselekvési tervet kell kidolgozni. A belső ellenőrzésért felelős személy megállapításainak mellőzését hitelt érdemlően meg kell indokolni, és kérésre jelenteni kell az ellenőrző megbízottnak;

| (9.8) | Az NLB körültekintő és megbízható üzletpolitikát követ, amely a tervezett intézkedések végrehajtásával egyidejűleg a fenntarthatóságra törekszik. Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd belső motivációs programjait és javadalmazási politikáit, és gondoskodik arról, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, valamint hogy hosszú távú, fenntartható és átlátható célokat szolgáljanak. Az igazgatótanácsi tagok és a vezető banki alkalmazottak javadalmazása különösen figyelembe veszi az érintett személynek a bank gazdasági helyzetéhez való hozzájárulását és a piaci viszonyoknak megfelelő díjazás szükségességét, biztosítva ezáltal, hogy a fenntartható üzletfejlesztés érdekében az adott tisztségre különösen alkalmas személyeket lehessen foglalkoztatni. Az NLB javadalmazási politikái és gyakorlatai összhangban állnak az Európai Bankhatóság javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó, 2010. december 10-i iránymutatásával. A változó javadalmazás éves összegét az alábbiakra kell korlátozni:






  a) | igazgatótanács: öthavi fizetés; |
| --- | --- | --- |

(9.8)

Az NLB körültekintő és megbízható üzletpolitikát követ, amely a tervezett intézkedések végrehajtásával egyidejűleg a fenntarthatóságra törekszik. Az NLB ezenkívül felülvizsgálja majd belső motivációs programjait és javadalmazási politikáit, és gondoskodik arról, hogy azok ne ösztönözzék az ésszerűtlen kockázatvállalást, valamint hogy hosszú távú, fenntartható és átlátható célokat szolgáljanak. Az igazgatótanácsi tagok és a vezető banki alkalmazottak javadalmazása különösen figyelembe veszi az érintett személynek a bank gazdasági helyzetéhez való hozzájárulását és a piaci viszonyoknak megfelelő díjazás szükségességét, biztosítva ezáltal, hogy a fenntartható üzletfejlesztés érdekében az adott tisztségre különösen alkalmas személyeket lehessen foglalkoztatni. Az NLB javadalmazási politikái és gyakorlatai összhangban állnak az Európai Bankhatóság javadalmazási politikákra és gyakorlatokra vonatkozó, 2010. december 10-i iránymutatásával. A változó javadalmazás éves összegét az alábbiakra kell korlátozni:

a)

igazgatótanács: öthavi fizetés;

| b) | különleges munkát végző (4), ügyfélszolgálati munkakörben alkalmazott munkavállalók: öthavi fizetés; |
| --- | --- |

b)

különleges munkát végző (4), ügyfélszolgálati munkakörben alkalmazott munkavállalók: öthavi fizetés;

| c) | más munkakörben alkalmazott, különleges munkát végző munkavállalók: háromhavi fizetés. |
| --- | --- |

c)

más munkakörben alkalmazott, különleges munkát végző munkavállalók: háromhavi fizetés.

A változó javadalmazás legalább 50 %-ának kifizetése hároméves időszakra oszlik el.

| (9.9) | A fenti 9.8. pontban foglalt kötelezettségvállalástól függetlenül az igazgatótanácsi tagok és a különleges munkát végző munkavállalók összjavadalmazását a szerkezetátalakítási időszak során mindenesetre megfelelő szintre kell korlátozni. E személyek összes javadalmazása nem haladhatja meg a szlovén nemzeti átlagbér tizenötszörösét vagy az NLB d.d.-n belüli átlagfizetés tízszeresét. A fent említett korlátozások a szerkezetátalakítási időszak végéig érvényesek. |
| --- | --- |

(9.9)

A fenti 9.8. pontban foglalt kötelezettségvállalástól függetlenül az igazgatótanácsi tagok és a különleges munkát végző munkavállalók összjavadalmazását a szerkezetátalakítási időszak során mindenesetre megfelelő szintre kell korlátozni. E személyek összes javadalmazása nem haladhatja meg a szlovén nemzeti átlagbér tizenötszörösét vagy az NLB d.d.-n belüli átlagfizetés tízszeresét. A fent említett korlátozások a szerkezetátalakítási időszak végéig érvényesek.

| (9.9.1) | Az ellenőrző megbízott tájékoztatását követően az NLB a szlovéniai infláció alapján kiigazíthatja az éves javadalmazás fenti felső határát. |
| --- | --- |

(9.9.1)

Az ellenőrző megbízott tájékoztatását követően az NLB a szlovéniai infláció alapján kiigazíthatja az éves javadalmazás fenti felső határát.

| (9.9.2) | Az NLB a jogilag lehetséges mértékben az alábbi elvekkel összhangban biztosítja szervei és bizottságai tagjainak, alkalmazottainak és fontos teljesítési segédeinek javadalmazását:






  b.1) | az érintett személy hozzájárulása az NLB gazdasági helyzetéhez, különösen a korábbi üzletpolitikával és kockázatkezeléssel összefüggésben; és |
| --- | --- | --- |

(9.9.2)

Az NLB a jogilag lehetséges mértékben az alábbi elvekkel összhangban biztosítja szervei és bizottságai tagjainak, alkalmazottainak és fontos teljesítési segédeinek javadalmazását:

b.1)

az érintett személy hozzájárulása az NLB gazdasági helyzetéhez, különösen a korábbi üzletpolitikával és kockázatkezeléssel összefüggésben; és

| b.2) | a piaci viszonyoknak megfelelő díjazás szükségessége, biztosítva ezáltal, hogy a fenntartható növekedés érdekében az adott tisztségre különösen alkalmas személyeket lehessen foglalkoztatni. |
| --- | --- |

b.2)

a piaci viszonyoknak megfelelő díjazás szükségessége, biztosítva ezáltal, hogy a fenntartható növekedés érdekében az adott tisztségre különösen alkalmas személyeket lehessen foglalkoztatni.

| (9.10) | Szlovénia biztosítja, hogy minden állami tulajdonú bank független döntési hatáskörrel rendelkező önálló gazdasági egység legyen, az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete és a jogalkalmazással foglalkozó közlemény értelmében. Szlovénia különösen biztosítja, hogy:






  a) | a kormányzati szerveknek átadott és ekként megjelölt bizalmas, érzékeny üzleti vagy személyes adatokat ennek megfelelően kezeljék, és ne adják ki más állami érdekeltséggel rendelkező bankoknak és vállalkozásoknak; |
| --- | --- | --- |

(9.10)

Szlovénia biztosítja, hogy minden állami tulajdonú bank független döntési hatáskörrel rendelkező önálló gazdasági egység legyen, az EK összefonódás-ellenőrzési rendelete és a jogalkalmazással foglalkozó közlemény értelmében. Szlovénia különösen biztosítja, hogy:

a)

a kormányzati szerveknek átadott és ekként megjelölt bizalmas, érzékeny üzleti vagy személyes adatokat ennek megfelelően kezeljék, és ne adják ki más állami érdekeltséggel rendelkező bankoknak és vállalkozásoknak;

| b) | a kormány a bankon belüli érdekeltségét más olyan bankokon belüli érdekeltségeinek kezelésétől függetlenül kezeli és tartja fenn, amelyekben részesedéssel rendelkezik; |
| --- | --- |

b)

a kormány a bankon belüli érdekeltségét más olyan bankokon belüli érdekeltségeinek kezelésétől függetlenül kezeli és tartja fenn, amelyekben részesedéssel rendelkezik;

| c) | az állami jogok gyakorlásának és az állam banki érdekeltségei kezelésének kereskedelmi alapon kell történnie, és az nem gátolhatja, korlátozhatja, torzíthatja, illetve nem csökkentheti vagy akadályozhatja jelentősen a hatékony versenyt. Az állami részesedés értékesítését átlátható és nyílt versenyeljárás útján kell lebonyolítani. |
| --- | --- |

c)

az állami jogok gyakorlásának és az állam banki érdekeltségei kezelésének kereskedelmi alapon kell történnie, és az nem gátolhatja, korlátozhatja, torzíthatja, illetve nem csökkentheti vagy akadályozhatja jelentősen a hatékony versenyt. Az állami részesedés értékesítését átlátható és nyílt versenyeljárás útján kell lebonyolítani.

| (10) | [kockázatkezelési és hitelezési politikák] Az NLB felülvizsgálja kockázatkezelési eljárásait és ennek keretében az NLB d.d. és a banki főtevékenységében érintett leányvállalatai (5) teljesítik a következőket: |
| --- | --- |

(10)

[kockázatkezelési és hitelezési politikák] Az NLB felülvizsgálja kockázatkezelési eljárásait és ennek keretében az NLB d.d. és a banki főtevékenységében érintett leányvállalatai (5) teljesítik a következőket:

| (10.1) | minden új hitel árát (ahol az új hitel a meglévő ügyletekhez nem kapcsolódó új üzleti tevékenység) megfelelő belső árképzési eszköz (például a jelenlegi „Kreditni Kalkulator” és annak későbbi verziói) vagy (a lakossági tömegpiaci szegmensen belüli és a kkv-k (6) felé fennálló kitettségek esetében) megfelelő belső árképzési iránymutatások alkalmazásával határozzák meg. Az új hitelek árának meghatározása akkor lesz megfelelő, ha az új hitel hozzájárul a 2014-ben legalább [...] %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os hitelenkénti vagy ügyfélkapcsolatonkénti adózás előtti tőkearányos jövedelmezőség eléréséhez. Az ügyfélkapcsolatonkénti tőkearányos jövedelmezőség kiszámításakor figyelembe vehetők az azonos ügyfélhez tartozó kamatjövedelmek, díjak és más kombinált termékek. Az ügyfélszintű tőkearányos jövedelmezőség kiszámítását és a minimális tőkearányos jövedelmezőségen alapuló árképzést egyedileg 2014. június 30-ig, majd valamennyi banki főtevékenységet végző leányvállalat esetében 2014. december 31-ig kell végrehajtani.






  a) | E számítás során az egy ügyfélhez tartozó (e határozat elfogadását követően nyújtott) hitelek volumen szerint súlyozott átlaga, valamint az említett ügyféllel fenntartott kapcsolat jövedelmezőségéhez hozzájáruló más díjköteles üzleti tevékenységek vagy bankügyletek is figyelembe vehetők, mivel egy új hitel alacsonyabb megtérülést eredményezhet, ha azt más díjköteles üzleti tevékenységekből vagy bankügyletekből származó bevétellel ellentételezik. Az új hitelekről hiteldokumentáció készül, amelyben szerepel az adott hitelre vagy az ugyanazon ügyfélhez tartozó más aktív kitettségekre – többek között díjköteles üzleti tevékenységekre vagy bankügyletekre – vonatkozó, a megállapodást megelőzően számított tőkearányos jövedelmezőség összege. A lakossági tömegpiaci és a kkv-khoz kapcsolódó ügyletek esetében a megállapodást megelőzően számított tőkearányos jövedelmezőség helyettesíthető annak ellenőrzésével, hogy az ügylet összhangban áll a belső árképzési iránymutatásokkal, valamint arra vonatkozó központi igazolással, hogy az árképzési iránymutatások 2014-ben [...] %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os tőkearányos jövedelmezőséget biztosítanak. |
| --- | --- | --- |

(10.1)

minden új hitel árát (ahol az új hitel a meglévő ügyletekhez nem kapcsolódó új üzleti tevékenység) megfelelő belső árképzési eszköz (például a jelenlegi „Kreditni Kalkulator” és annak későbbi verziói) vagy (a lakossági tömegpiaci szegmensen belüli és a kkv-k (6) felé fennálló kitettségek esetében) megfelelő belső árképzési iránymutatások alkalmazásával határozzák meg. Az új hitelek árának meghatározása akkor lesz megfelelő, ha az új hitel hozzájárul a 2014-ben legalább [...] %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os hitelenkénti vagy ügyfélkapcsolatonkénti adózás előtti tőkearányos jövedelmezőség eléréséhez. Az ügyfélkapcsolatonkénti tőkearányos jövedelmezőség kiszámításakor figyelembe vehetők az azonos ügyfélhez tartozó kamatjövedelmek, díjak és más kombinált termékek. Az ügyfélszintű tőkearányos jövedelmezőség kiszámítását és a minimális tőkearányos jövedelmezőségen alapuló árképzést egyedileg 2014. június 30-ig, majd valamennyi banki főtevékenységet végző leányvállalat esetében 2014. december 31-ig kell végrehajtani.

a)

E számítás során az egy ügyfélhez tartozó (e határozat elfogadását követően nyújtott) hitelek volumen szerint súlyozott átlaga, valamint az említett ügyféllel fenntartott kapcsolat jövedelmezőségéhez hozzájáruló más díjköteles üzleti tevékenységek vagy bankügyletek is figyelembe vehetők, mivel egy új hitel alacsonyabb megtérülést eredményezhet, ha azt más díjköteles üzleti tevékenységekből vagy bankügyletekből származó bevétellel ellentételezik. Az új hitelekről hiteldokumentáció készül, amelyben szerepel az adott hitelre vagy az ugyanazon ügyfélhez tartozó más aktív kitettségekre – többek között díjköteles üzleti tevékenységekre vagy bankügyletekre – vonatkozó, a megállapodást megelőzően számított tőkearányos jövedelmezőség összege. A lakossági tömegpiaci és a kkv-khoz kapcsolódó ügyletek esetében a megállapodást megelőzően számított tőkearányos jövedelmezőség helyettesíthető annak ellenőrzésével, hogy az ügylet összhangban áll a belső árképzési iránymutatásokkal, valamint arra vonatkozó központi igazolással, hogy az árképzési iránymutatások 2014-ben [...] %-os, 2015-ben [...] %-os, 2016-ban [...] %-os, 2017-ben pedig [...] %-os tőkearányos jövedelmezőséget biztosítanak.

| b) | Az árképzéstől való, alacsonyabb árat eredményező eltérést minden esetben dokumentálni kell. A dokumentációban szerepelnie kell az eltérés részletes üzleti szempontú indokolásának, amit benyújtanak az ellenőrző megbízottnak. Az eltérés teljes összege nem haladhatja meg a 10.6. pontban meghatározott összegeket. |
| --- | --- |

b)

Az árképzéstől való, alacsonyabb árat eredményező eltérést minden esetben dokumentálni kell. A dokumentációban szerepelnie kell az eltérés részletes üzleti szempontú indokolásának, amit benyújtanak az ellenőrző megbízottnak. Az eltérés teljes összege nem haladhatja meg a 10.6. pontban meghatározott összegeket.

| c) | A fenti árképzési rendszer hatályán kívül eső hitelügyletek: A vállalathoz kapcsolódó felekkel (azaz a vállalatcsoport tagjaival és alkalmazottakkal) kötött ügyletek, hitelkiváltási ügyek (90 napot meghaladó fizetési késedelemmel rendelkező D, E és C minősítésű ügyfelek esetében), valamint minden pénzpiaci ügylet. |
| --- | --- |

c)

A fenti árképzési rendszer hatályán kívül eső hitelügyletek: A vállalathoz kapcsolódó felekkel (azaz a vállalatcsoport tagjaival és alkalmazottakkal) kötött ügyletek, hitelkiváltási ügyek (90 napot meghaladó fizetési késedelemmel rendelkező D, E és C minősítésű ügyfelek esetében), valamint minden pénzpiaci ügylet.

| (10.2) | a hitelminősítési folyamatot úgy módosítják, hogy bármely vállalati ügyféllel szembeni új hitelkitettség vállalását megelőzően figyelembe vegyenek egy olyan pénzügyikimutatás-elemzést, illetve hitelminősítést, amelyben legalább olyan adósság- és teljesítménymutatók értékei szerepelnek, mint a tőkearányos jövedelmezőség, az EBIT (kamat- és adófizetés előtti eredmény)/kamatfedezet arány, az adósság/EBITDA (kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) arány, az adósság/(adósság+tőke) arány stb. Minden olyan ügyfél minősítését évente újra el kell végezni, aki felé az NLB d.d. kitettsége meghaladja az 1 millió EUR-t; |
| --- | --- |

(10.2)

a hitelminősítési folyamatot úgy módosítják, hogy bármely vállalati ügyféllel szembeni új hitelkitettség vállalását megelőzően figyelembe vegyenek egy olyan pénzügyikimutatás-elemzést, illetve hitelminősítést, amelyben legalább olyan adósság- és teljesítménymutatók értékei szerepelnek, mint a tőkearányos jövedelmezőség, az EBIT (kamat- és adófizetés előtti eredmény)/kamatfedezet arány, az adósság/EBITDA (kamatok, adózás és értékcsökkenési leírás előtti eredmény) arány, az adósság/(adósság+tőke) arány stb. Minden olyan ügyfél minősítését évente újra el kell végezni, aki felé az NLB d.d. kitettsége meghaladja az 1 millió EUR-t;

| (10.3) | minden hitelkiváltási határozatot, azaz a 10 000 EUR-t meghaladó kitettséget képviselő, nem teljesítő vállalati ügyfelekkel kötött új hitelügyeletet dokumentálnak, a dokumentációban pedig feltüntetnek egy alternatív megoldásokkal, például fedezet felhasználásával vagy a szerződés megszüntetésével való összehasonlítást, ezzel igazolva, hogy a bank által választott megoldás a legmagasabb nettó jelenértéket biztosítja a számára. Legalább [...] %-os tőkearányos jövedelmezőség lehetőségének hiányában a hitelkiváltási határozatok biztosítják, hogy a bank legalább 12 havonta megszüntethesse a szerződést. Amennyiben az NLB d.d. nem rendelkezik kizárólagos jogosultsággal hitelkiváltási megállapodások elfogadására, előterjesztésére vagy jóváhagyására, illetve hitelkiváltási határozatok meghozatalára, jogait a fenti elveknek megfelelően gyakorolja. Az újabb hitelkiváltási határozatok jegyzékét rendszeresen (legalább félévente) eljuttatják az ellenőrző megbízottnak. A hitelkiváltási határozatok dokumentációját kérésre benyújtják az ellenőrző megbízottnak. |
| --- | --- |

(10.3)

minden hitelkiváltási határozatot, azaz a 10 000 EUR-t meghaladó kitettséget képviselő, nem teljesítő vállalati ügyfelekkel kötött új hitelügyeletet dokumentálnak, a dokumentációban pedig feltüntetnek egy alternatív megoldásokkal, például fedezet felhasználásával vagy a szerződés megszüntetésével való összehasonlítást, ezzel igazolva, hogy a bank által választott megoldás a legmagasabb nettó jelenértéket biztosítja a számára. Legalább [...] %-os tőkearányos jövedelmezőség lehetőségének hiányában a hitelkiváltási határozatok biztosítják, hogy a bank legalább 12 havonta megszüntethesse a szerződést. Amennyiben az NLB d.d. nem rendelkezik kizárólagos jogosultsággal hitelkiváltási megállapodások elfogadására, előterjesztésére vagy jóváhagyására, illetve hitelkiváltási határozatok meghozatalára, jogait a fenti elveknek megfelelően gyakorolja. Az újabb hitelkiváltási határozatok jegyzékét rendszeresen (legalább félévente) eljuttatják az ellenőrző megbízottnak. A hitelkiváltási határozatok dokumentációját kérésre benyújtják az ellenőrző megbízottnak.

| (10.4) | gondoskodnak arról, hogy a kkv-knak és vállalati ügyfeleknek nyújtott hiteleket jóváhagyó hitelügyintézők legkésőbb 2014. június 30-ig belső képzésen vegyenek részt, amelynek keretében megismerkednek a hitelminősítési folyamattal és a széles körben elterjedt árképzési módszerekkel; |
| --- | --- |

(10.4)

gondoskodnak arról, hogy a kkv-knak és vállalati ügyfeleknek nyújtott hiteleket jóváhagyó hitelügyintézők legkésőbb 2014. június 30-ig belső képzésen vegyenek részt, amelynek keretében megismerkednek a hitelminősítési folyamattal és a széles körben elterjedt árképzési módszerekkel;

| (10.5) | legkésőbb 2014. december 31-ig végrehajtják az ügyfél-minősítési folyamat teljes körűen belső minősítéseken alapuló, a Szlovén Központi Bank által jóváhagyott rendszerré történő átalakítását; |
| --- | --- |

(10.5)

legkésőbb 2014. december 31-ig végrehajtják az ügyfél-minősítési folyamat teljes körűen belső minősítéseken alapuló, a Szlovén Központi Bank által jóváhagyott rendszerré történő átalakítását;

| (10.6) | amennyiben az ellenőrző megbízott megállapítja, hogy az NLB az e 10. pontban foglalt valamely kötelezettségvállalásnak nem tesz eleget, az NLB d.d. korrekciós tervet nyújt be az ellenőrző megbízott részére, amelyben felsorolja, hogy milyen intézkedéseket hozott, illetve tervez annak érdekében, hogy a következő negyedévben elkerülje a nemteljesítést. A tervet kellő időben kell benyújtani ahhoz, hogy az ellenőrző megbízott beszámolhasson arról a Bizottságnak szóló következő félévi jelentésében. Amennyiben a korrekciós terv nem biztosítja a kívánt eredmények és célok elérését, az NLB d.d. a kötelezettségvállalások teljesítése elmulasztásának bejelentését követő negyedévtől kezdődően tizenkét hónapig azon jelentéstételi időszak új hitelezési volumenének 66 %-ára csökkenti a jelentéstételi időszakonkénti új hitelezési volument (7), amelyben elmulasztotta a kötelezettségek teljesítését. Ez a kitétel a 10.1., a 10.2., illetve a 10.3. pontban szereplő egyes kötelezettségvállalások egyedi megsértése esetén nem alkalmazandó, feltéve, hogy az ellenőrző megbízott további vizsgálata feltárja, hogy az ilyen jogsértés elszigetelt hibának vagy mulasztásnak tekinthető, és nincs arra utaló bizonyíték, hogy ez a mulasztás érintené az ügyletek [...] EUR-t meghaladó összes ügyfelenkénti volumenét. |
| --- | --- |

(10.6)

amennyiben az ellenőrző megbízott megállapítja, hogy az NLB az e 10. pontban foglalt valamely kötelezettségvállalásnak nem tesz eleget, az NLB d.d. korrekciós tervet nyújt be az ellenőrző megbízott részére, amelyben felsorolja, hogy milyen intézkedéseket hozott, illetve tervez annak érdekében, hogy a következő negyedévben elkerülje a nemteljesítést. A tervet kellő időben kell benyújtani ahhoz, hogy az ellenőrző megbízott beszámolhasson arról a Bizottságnak szóló következő félévi jelentésében. Amennyiben a korrekciós terv nem biztosítja a kívánt eredmények és célok elérését, az NLB d.d. a kötelezettségvállalások teljesítése elmulasztásának bejelentését követő negyedévtől kezdődően tizenkét hónapig azon jelentéstételi időszak új hitelezési volumenének 66 %-ára csökkenti a jelentéstételi időszakonkénti új hitelezési volument (7), amelyben elmulasztotta a kötelezettségek teljesítését. Ez a kitétel a 10.1., a 10.2., illetve a 10.3. pontban szereplő egyes kötelezettségvállalások egyedi megsértése esetén nem alkalmazandó, feltéve, hogy az ellenőrző megbízott további vizsgálata feltárja, hogy az ilyen jogsértés elszigetelt hibának vagy mulasztásnak tekinthető, és nincs arra utaló bizonyíték, hogy ez a mulasztás érintené az ügyletek [...] EUR-t meghaladó összes ügyfelenkénti volumenét.

| (11) | [megkülönböztetésmentesség] A szlovén állami tulajdonú vállalatok semmiféleképpen nem részesülhetnek az állami tulajdonban nem álló vállalatoknál kedvezőbb elbánásban (megkülönböztetésmentesség). Az NLB d.d.-nek a szerkezetátalakítási időszak során éves jelentéseket kell benyújtania, amelyekben összeveti az állami tulajdonú vállalatok és a hasonló magánvállalatok számára kínált hitelezési feltételeket. |
| --- | --- |

(11)

[megkülönböztetésmentesség] A szlovén állami tulajdonú vállalatok semmiféleképpen nem részesülhetnek az állami tulajdonban nem álló vállalatoknál kedvezőbb elbánásban (megkülönböztetésmentesség). Az NLB d.d.-nek a szerkezetátalakítási időszak során éves jelentéseket kell benyújtania, amelyekben összeveti az állami tulajdonú vállalatok és a hasonló magánvállalatok számára kínált hitelezési feltételeket.

| (12) | [magatartási kötelezettségvállalások] Szlovénia vállalja, hogy az NLB szerkezetátalakítása tekintetében az alábbi magatartási biztosítékokat vezeti be: |
| --- | --- |

(12)

[magatartási kötelezettségvállalások] Szlovénia vállalja, hogy az NLB szerkezetátalakítása tekintetében az alábbi magatartási biztosítékokat vezeti be:

| (12.1) | [a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi stratégiákra vonatkozó tilalom] ennek célja az NLB-nek nyújtott állami támogatás és az NLB-n belüli állami tulajdonrész (vagy az NLB-nek nyújtott támogatásból vagy az NLB-n belüli állami tulajdonrészből fakadó bármely más versenyelőny) reklámozására vonatkozó tilalom előírása, valamint annak megakadályozása, hogy az NLB olyan agresszív kereskedelmi stratégiákat alkalmazzon, amelyekre állami támogatás nélkül nem lenne módja (reklámozási tilalom); |
| --- | --- |

(12.1)

[a reklámozásra és az agresszív kereskedelmi stratégiákra vonatkozó tilalom] ennek célja az NLB-nek nyújtott állami támogatás és az NLB-n belüli állami tulajdonrész (vagy az NLB-nek nyújtott támogatásból vagy az NLB-n belüli állami tulajdonrészből fakadó bármely más versenyelőny) reklámozására vonatkozó tilalom előírása, valamint annak megakadályozása, hogy az NLB olyan agresszív kereskedelmi stratégiákat alkalmazzon, amelyekre állami támogatás nélkül nem lenne módja (reklámozási tilalom);

| (12.2) | [Tőke-visszafizetési mechanizmus és osztalékfizetési tilalom] A könyvvizsgált évzáró beszámolók alapján az NLB d.d. osztalékkifizetés formájában az alábbi összegeket fizeti ki részvényeseinek:






  i. | a 2015. és 2016. pénzügyi évre vonatkozóan: a következők közül az alacsonyabb összeg: i. az európai és a szlovén jog szerint konszolidált szinten alkalmazandó minimális tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 50 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel; |
| --- | --- | --- |

(12.2)

[Tőke-visszafizetési mechanizmus és osztalékfizetési tilalom] A könyvvizsgált évzáró beszámolók alapján az NLB d.d. osztalékkifizetés formájában az alábbi összegeket fizeti ki részvényeseinek:

i.

a 2015. és 2016. pénzügyi évre vonatkozóan: a következők közül az alacsonyabb összeg: i. az európai és a szlovén jog szerint konszolidált szinten alkalmazandó minimális tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 50 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel;

| ii. | a 2017. pénzügyi évre vonatkozóan: a következők közül az alacsonyabb összeg: i. az európai és a szlovén jog szerint konszolidált szinten alkalmazandó minimális tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 100 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel. |
| --- | --- |

ii.

a 2017. pénzügyi évre vonatkozóan: a következők közül az alacsonyabb összeg: i. az európai és a szlovén jog szerint konszolidált szinten alkalmazandó minimális tőkekövetelményt (az 1. és 2. pillért is ideértve) meghaladó tőketöbblet 100 %-a 100 bázispontnak megfelelő tőketartalékkal együtt; vagy ii. az adott évi nettó bevétel.

| (12.2.1) | A Szlovén Központi Bankot az NLB bankfelügyelőjeként megillető hatáskörök sérelme nélkül az osztalékkifizetést teljesen vagy részben fel kell függeszteni, ha az NLB indokolt és az ellenőrző megbízott által jóváhagyott kérelme alapján úgy tekinthető, hogy az az elkövetkező években a bank fizetőképességét veszélyezteti. |
| --- | --- |

(12.2.1)

A Szlovén Központi Bankot az NLB bankfelügyelőjeként megillető hatáskörök sérelme nélkül az osztalékkifizetést teljesen vagy részben fel kell függeszteni, ha az NLB indokolt és az ellenőrző megbízott által jóváhagyott kérelme alapján úgy tekinthető, hogy az az elkövetkező években a bank fizetőképességét veszélyezteti.

| (12.2.2) | A 2013. és 2014. pénzügyi évre vonatkozóan nem történik osztalékfizetés. |
| --- | --- |

(12.2.2)

A 2013. és 2014. pénzügyi évre vonatkozóan nem történik osztalékfizetés.

| (12.2.3) | Az NLB d.d. leányvállalataira a fentiekben az NLB d.d.-re vonatkozóan előírt osztalékfizetési tilalom érvényes. A tilalom ellenére azonban az NLB csoport vállalatai fizethetnek osztalékot részvényeseiknek, ha – közvetlenül vagy közvetve – az NLB d.d. a többségi részvényes, és a többi külső részvényes együttesen az adott vállalat részvényeinek és szavazati jogainak kevesebb mint [10–20] %-át birtokolja. |
| --- | --- |

(12.2.3)

Az NLB d.d. leányvállalataira a fentiekben az NLB d.d.-re vonatkozóan előírt osztalékfizetési tilalom érvényes. A tilalom ellenére azonban az NLB csoport vállalatai fizethetnek osztalékot részvényeseiknek, ha – közvetlenül vagy közvetve – az NLB d.d. a többségi részvényes, és a többi külső részvényes együttesen az adott vállalat részvényeinek és szavazati jogainak kevesebb mint [10–20] %-át birtokolja.

| (12.3) | [kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom]; azt hivatott biztosítani, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszak során ne teljesítsen tőkeeszközök után járó kifizetéseket, kivéve, ha ez jogi kötelezettsége, valamint hogy a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül ne hívja le vagy vásárolja vissza ezeket az eszközöket. Az állami tulajdonban lévő tőkeeszközökhöz tartozó kamatszelvények kifizethetők, kivéve, ha ezek a kifizetések más befektetők részére történő, alapvetően nem kötelező kamatszelvény-kifizetést eredményeznének. A szerkezetátalakítási időszakban a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott eszközök (azaz a szerkezetátalakítási terv végső bizottsági jóváhagyását követően kibocsátott eszközök) esetében nem érvényes, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott eszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB-nek a szerkezetátalakításról szóló bizottsági határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni (a kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom). |
| --- | --- |

(12.3)

[kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom]; azt hivatott biztosítani, hogy az NLB a szerkezetátalakítási időszak során ne teljesítsen tőkeeszközök után járó kifizetéseket, kivéve, ha ez jogi kötelezettsége, valamint hogy a Bizottság előzetes jóváhagyása nélkül ne hívja le vagy vásárolja vissza ezeket az eszközöket. Az állami tulajdonban lévő tőkeeszközökhöz tartozó kamatszelvények kifizethetők, kivéve, ha ezek a kifizetések más befektetők részére történő, alapvetően nem kötelező kamatszelvény-kifizetést eredményeznének. A szerkezetátalakítási időszakban a kamatszelvények kifizetésének mellőzésére vállalt kötelezettség az újonnan kibocsátott eszközök (azaz a szerkezetátalakítási terv végső bizottsági jóváhagyását követően kibocsátott eszközök) esetében nem érvényes, feltéve, hogy az ilyen újonnan kibocsátott eszközök utáni kamatszelvény-kifizetések nem keletkeztetnek olyan jogi kötelezettséget, amelynek értelmében az NLB-nek a szerkezetátalakításról szóló bizottsági határozat elfogadásának időpontjában már meglévő értékpapírjai után kamatszelvény-kifizetéseket kell teljesíteni (a kamatszelvények beváltására vonatkozó tilalom).

| (12.4) | [felvásárlási tilalom] azt hivatott biztosítani, hogy az NLB ne szerezzen részesedést más vállalkozásokban. Ide értendők a vállalati jogi formával rendelkező vállalkozások, illetve a vállalkozást alkotó eszközkészletek is.
  a)   Előzetes bizottsági jóváhagyást igénylő mentesség: A tilalom ellenére az NLB a Bizottság előzetes jóváhagyásával felvásárolhat vállalkozásokat, amennyiben rendkívüli körülmények miatt ez a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges (8);
  b)   Előzetes bizottsági jóváhagyást nem igénylő mentesség: Az NLB részesedéseket szerezhet más vállalkozásokban, feltéve, hogy az egyes ügyletek vételára nem éri el a 1,5 millió EUR-t (azaz az NLB 2012. decemberi összes eszközértékének 0,01 %-át), valamint hogy az ilyen felvásárlások keretében a szerkezetátalakítási időszak során az NLB által kifizetett összes vételár nem éri el a 3,75 millió EUR-t (azaz az NLB 2012. decemberi összes eszközértékének 0,025 %-át).
  c)   A felvásárlási tilalom hatályán kívül eső tevékenységek: 1) a nehéz helyzetben lévő vállalatokkal szembeni meglévő követelések kezelése során végzett rendes banki tevékenység keretében történt felvásárlások; 2) az NLB csoporton belüli értékesítések és szerkezetátalakítások, ideértve a kisebbségi részvényesek kivásárlását, valamint az NLB Vita KBC-n belüli fennmaradó részesedésének kivásárlását. |
| --- | --- |

(12.4)

[felvásárlási tilalom] azt hivatott biztosítani, hogy az NLB ne szerezzen részesedést más vállalkozásokban. Ide értendők a vállalati jogi formával rendelkező vállalkozások, illetve a vállalkozást alkotó eszközkészletek is.

a)   Előzetes bizottsági jóváhagyást igénylő mentesség: A tilalom ellenére az NLB a Bizottság előzetes jóváhagyásával felvásárolhat vállalkozásokat, amennyiben rendkívüli körülmények miatt ez a pénzügyi stabilitás helyreállításához vagy a hatékony verseny biztosításához szükséges (8);

b)   Előzetes bizottsági jóváhagyást nem igénylő mentesség: Az NLB részesedéseket szerezhet más vállalkozásokban, feltéve, hogy az egyes ügyletek vételára nem éri el a 1,5 millió EUR-t (azaz az NLB 2012. decemberi összes eszközértékének 0,01 %-át), valamint hogy az ilyen felvásárlások keretében a szerkezetátalakítási időszak során az NLB által kifizetett összes vételár nem éri el a 3,75 millió EUR-t (azaz az NLB 2012. decemberi összes eszközértékének 0,025 %-át).

c)   A felvásárlási tilalom hatályán kívül eső tevékenységek: 1) a nehéz helyzetben lévő vállalatokkal szembeni meglévő követelések kezelése során végzett rendes banki tevékenység keretében történt felvásárlások; 2) az NLB csoporton belüli értékesítések és szerkezetátalakítások, ideértve a kisebbségi részvényesek kivásárlását, valamint az NLB Vita KBC-n belüli fennmaradó részesedésének kivásárlását.

| (13) | [Teherviselés] Szlovénia vállalja, hogy az állami támogatás nyújtását megelőzően meglévő részvényesek részesedéseit és a fennálló alárendelt kölcsönöket teljes körűen leírják. |
| --- | --- |

(13)

[Teherviselés] Szlovénia vállalja, hogy az állami támogatás nyújtását megelőzően meglévő részvényesek részesedéseit és a fennálló alárendelt kölcsönöket teljes körűen leírják.

| (14) | [az állami részesedés és a(z) [...] csökkentése] Szlovénia [...]-ig [...]-ra/-re csökkenti az NLB d.d.-n belüli részesedését („[...]”).Amennyiben Szlovénia [...]-ig nem kötött a) kötelező adásvételi megállapodás(oka)t az NLB d.d.-n belüli, [...] meghaladó részesedésének értékesítésére vonatkozóan, Szlovénia és az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...] könyv szerinti értéknél nem alacsonyabb minimumáron értékesítse az NLB d.d. alábbi [...] belüli részesedéseit:






  — | [...] |
| --- | --- | --- |

(14)

[az állami részesedés és a(z) [...] csökkentése] Szlovénia [...]-ig [...]-ra/-re csökkenti az NLB d.d.-n belüli részesedését („[...]”).Amennyiben Szlovénia [...]-ig nem kötött a) kötelező adásvételi megállapodás(oka)t az NLB d.d.-n belüli, [...] meghaladó részesedésének értékesítésére vonatkozóan, Szlovénia és az NLB d.d. kizárólagos megbízást ad a (19. pont szerint kijelölt) elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek arra, hogy [...] könyv szerinti értéknél nem alacsonyabb minimumáron értékesítse az NLB d.d. alábbi [...] belüli részesedéseit:

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

| — | [...] |
| --- | --- |

—

[...]

Az adásvételi folyamat lebonyolítása a 19. pont szerint kijelölt elidegenítésért felelős vagyonkezelő feladata.

| (14.1) | Amennyiben Szlovénia legkésőbb [...]-ig értékesíti az NLB d.d.-n belüli, [...] meghaladó részesedését, az e dokumentumban meghatározott kötelezettségvállalások 2016. december 31-től nem alkalmazandók, az arra vonatkozó, 9.9. pontban foglalt kötelezettségvállalás kivételével, hogy az igazgatótanácsi tagok és a különleges munkát végző munkavállalók összjavadalmazását megfelelő szintre kell korlátozni, ezt ugyanis 2017. december 31-ig kell alkalmazni és teljesíteni. |
| --- | --- |

(14.1)

Amennyiben Szlovénia legkésőbb [...]-ig értékesíti az NLB d.d.-n belüli, [...] meghaladó részesedését, az e dokumentumban meghatározott kötelezettségvállalások 2016. december 31-től nem alkalmazandók, az arra vonatkozó, 9.9. pontban foglalt kötelezettségvállalás kivételével, hogy az igazgatótanácsi tagok és a különleges munkát végző munkavállalók összjavadalmazását megfelelő szintre kell korlátozni, ezt ugyanis 2017. december 31-ig kell alkalmazni és teljesíteni.

| (15) | [Eszközök átruházása a bankeszközkezelő vállalatra] A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályok alapján megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb annál. |
| --- | --- |

(15)

[Eszközök átruházása a bankeszközkezelő vállalatra] A bankeszközkezelő vállalatra átruházott eszközök átruházási értéke megegyezik az eszközök bizottsági szakértők által az állami támogatási szabályok alapján megállapított tényleges gazdasági értékével, vagy alacsonyabb annál.

| (16) | [Leányvállalatok feltőkésítése] Amennyiben az alkalmazandó jogszabályok másként nem rendelkeznek,






  a) | A leányvállalatok tőkeinjekciók útján történő feltőkésítését i. a részvény – „hígító hatással” történő kiigazítása utáni – árához képest 25 %-os kedvezménnyel jegyzik, közvetlenül a tőkeinjekció bejelentését megelőzően vagy – ha ez alacsonyabb – ii. azon a legalacsonyabb áron, amelyen az NLB leányvállalatainak többi részvényese hozzájárul a feltőkésítéshez. A „hígító hatás” általánosan elfogadott piaci módszerek (például a jegyzési jogok nélküli elméleti ár [TERP]) alkalmazásával számszerűsíthető. A nem jegyzett leányvállalatok esetében a részvények piaci értékét megfelelő és általánosan elfogadott, piaci alapú értékelési módszer (például a kontrollcsoport-szorzón alapuló megközelítés vagy más általánosan elfogadott értékelési módszer) alkalmazásával kell meghatározni. |
| --- | --- | --- |

(16)

[Leányvállalatok feltőkésítése] Amennyiben az alkalmazandó jogszabályok másként nem rendelkeznek,

a)

A leányvállalatok tőkeinjekciók útján történő feltőkésítését i. a részvény – „hígító hatással” történő kiigazítása utáni – árához képest 25 %-os kedvezménnyel jegyzik, közvetlenül a tőkeinjekció bejelentését megelőzően vagy – ha ez alacsonyabb – ii. azon a legalacsonyabb áron, amelyen az NLB leányvállalatainak többi részvényese hozzájárul a feltőkésítéshez. A „hígító hatás” általánosan elfogadott piaci módszerek (például a jegyzési jogok nélküli elméleti ár [TERP]) alkalmazásával számszerűsíthető. A nem jegyzett leányvállalatok esetében a részvények piaci értékét megfelelő és általánosan elfogadott, piaci alapú értékelési módszer (például a kontrollcsoport-szorzón alapuló megközelítés vagy más általánosan elfogadott értékelési módszer) alkalmazásával kell meghatározni.

| b) | Amennyiben a tőkeinjekció hibrid eszközök formájában valósul meg, ezek az eszközök alternatív kamatszelvény-kifizetési mechanizmust, valamint a hibrid eszköz saját tőkévé történő átalakítási arányát a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (TERP) 25 %-kal csökkentett értékében meghatározó rendelkezést tartalmaznak (ezt az értéket az a) pontban szereplő tőkeinjekció esetében alkalmazotthoz hasonlóan állapítják meg). |
| --- | --- |

b)

Amennyiben a tőkeinjekció hibrid eszközök formájában valósul meg, ezek az eszközök alternatív kamatszelvény-kifizetési mechanizmust, valamint a hibrid eszköz saját tőkévé történő átalakítási arányát a jegyzési jogok nélküli elméleti ár (TERP) 25 %-kal csökkentett értékében meghatározó rendelkezést tartalmaznak (ezt az értéket az a) pontban szereplő tőkeinjekció esetében alkalmazotthoz hasonlóan állapítják meg).

A 16. pontban foglaltak csak azokban az esetekben alkalmazandók, ahol az NLB leányvállalatainak többi részvényese [5–10] %-ot meghaladó részesedést birtokol, és a tőkeemelésben vagy a hibrid eszközök jegyzésében nem a fennálló részvényesi aránynak megfelelően vesz részt.

| (17) | [jelentéstétel] Szlovénia vállalja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig félévente jelentést küld a Bizottságnak az elért haladásról. A jelentés összefoglalja a szerkezetátalakítási terv végrehajtása terén tett előrelépést, valamint részletesen ismerteti a tőkerészesedések értékesítését, a leányvállalatok felszámolását és a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentését. A jelentést félévente, az év első felére vonatkozóan legkésőbb november 30-ig, az év második felére vonatkozóan pedig legkésőbb május 31-ig kell benyújtani. |
| --- | --- |

(17)

[jelentéstétel] Szlovénia vállalja, hogy a szerkezetátalakítási időszak végéig félévente jelentést küld a Bizottságnak az elért haladásról. A jelentés összefoglalja a szerkezetátalakítási terv végrehajtása terén tett előrelépést, valamint részletesen ismerteti a tőkerészesedések értékesítését, a leányvállalatok felszámolását és a kockázattal súlyozott eszközérték csökkentését. A jelentést félévente, az év első felére vonatkozóan legkésőbb november 30-ig, az év második felére vonatkozóan pedig legkésőbb május 31-ig kell benyújtani.

| (18) | [Ellenőrző megbízott] Az itt felsorolt kötelezettségvállalások és kötelezettségek teljes körű és megfelelő végrehajtását folyamatosan és részletesen nyomon követi és ellenőrzi egy megfelelő képesítéssel rendelkező ellenőrző megbízott, aki: i. az NLB-től és a szlovén kormánytól független; ii. rendelkezik a rá bízott feladatok ellátásához szükséges képesítéssel; és iii. esetében nem áll fenn és nem alakul ki összeférhetetlenség. |
| --- | --- |

(18)

[Ellenőrző megbízott] Az itt felsorolt kötelezettségvállalások és kötelezettségek teljes körű és megfelelő végrehajtását folyamatosan és részletesen nyomon követi és ellenőrzi egy megfelelő képesítéssel rendelkező ellenőrző megbízott, aki: i. az NLB-től és a szlovén kormánytól független; ii. rendelkezik a rá bízott feladatok ellátásához szükséges képesítéssel; és iii. esetében nem áll fenn és nem alakul ki összeférhetetlenség.

| (18.1) | A Bizottság a saját megítélése szerint dönt a javasolt megbízottak jóváhagyásáról vagy elutasításáról, illetve a javasolt megbízás jóváhagyásáról, amellyel kapcsolatban módosításokkal élhet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy azok a megbízottak feladatainak ellátásához szükségesek. |
| --- | --- |

(18.1)

A Bizottság a saját megítélése szerint dönt a javasolt megbízottak jóváhagyásáról vagy elutasításáról, illetve a javasolt megbízás jóváhagyásáról, amellyel kapcsolatban módosításokkal élhet, amennyiben úgy ítéli meg, hogy azok a megbízottak feladatainak ellátásához szükségesek.

| (18.2) | A megbízott(ak) vállalja (vállalják) az előírt feladatokat annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások betartását biztosítsa (biztosítsák). A Bizottság a megbízottnak megbízást vagy utasítást adhat annak érdekében, hogy az ebben a határozatban említett feltételek és kötelezettségek, valamint a kötelezettségvállalások betartását biztosítsa. |
| --- | --- |

(18.2)

A megbízott(ak) vállalja (vállalják) az előírt feladatokat annak érdekében, hogy a kötelezettségvállalások betartását biztosítsa (biztosítsák). A Bizottság a megbízottnak megbízást vagy utasítást adhat annak érdekében, hogy az ebben a határozatban említett feltételek és kötelezettségek, valamint a kötelezettségvállalások betartását biztosítsa.

| (18.3) | Szlovénia (a Pénzügyminisztérium) vállalja, hogy az NLB d.d. biztosítja az ellenőrző megbízott racionális mérlegelése szerint a munkájának, feladatainak és kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges együttműködést, támogatást, jogokat, hatásköröket és tájékoztatást, illetve gondoskodik ezek biztosításáról. |
| --- | --- |

(18.3)

Szlovénia (a Pénzügyminisztérium) vállalja, hogy az NLB d.d. biztosítja az ellenőrző megbízott racionális mérlegelése szerint a munkájának, feladatainak és kötelezettségeinek teljesítéséhez szükséges együttműködést, támogatást, jogokat, hatásköröket és tájékoztatást, illetve gondoskodik ezek biztosításáról.

| (18.4) | Az NLB d.d. és banki főtevékenységet végző leányvállalatai belső eljárást hoznak létre, amelynek keretében a kötelezettségvállalások végrehajtásának nyomon követéséhez szükséges minden információt és dokumentációt az ellenőrző megbízott rendelkezésére bocsátanak. Az NLB d.d. az ellenőrző megbízott kérésére teljes körű és korlátlan hozzáférést biztosít a számára a feladatai ellátásához szükséges könyvekhez, nyilvántartásokhoz (többek között az igazgatótanácsi jegyzőkönyvekhez), dokumentumokhoz, a vezető és egyéb személyzethez, létesítményekhez, telephelyekhez és műszaki információkhoz. Az NLB a bank központi hivatalában az ellenőrző megbízott rendelkezésére bocsát egy vagy több irodát, és utóbbi kérésére üléseken vesz részt. |
| --- | --- |

(18.4)

Az NLB d.d. és banki főtevékenységet végző leányvállalatai belső eljárást hoznak létre, amelynek keretében a kötelezettségvállalások végrehajtásának nyomon követéséhez szükséges minden információt és dokumentációt az ellenőrző megbízott rendelkezésére bocsátanak. Az NLB d.d. az ellenőrző megbízott kérésére teljes körű és korlátlan hozzáférést biztosít a számára a feladatai ellátásához szükséges könyvekhez, nyilvántartásokhoz (többek között az igazgatótanácsi jegyzőkönyvekhez), dokumentumokhoz, a vezető és egyéb személyzethez, létesítményekhez, telephelyekhez és műszaki információkhoz. Az NLB a bank központi hivatalában az ellenőrző megbízott rendelkezésére bocsát egy vagy több irodát, és utóbbi kérésére üléseken vesz részt.

| (18.5) | Munkája, feladatai és kötelezettségei megfelelő teljesítése érdekében az ellenőrző megbízott a vonatkozó jogszabályokkal összhangban jogosult részt venni az NLB d.d. felügyelőbizottságának ülésein, valamint a kötelezettségvállalások teljesítéséhez kapcsolódóan meghallgatni az NLB d.d. igazgatótanácsi és felügyelőbizottsági tagjait, továbbá:






  a) | az NLB belső ellenőrző szerveivel együttműködésben nyomon követni az NLB belső szervezetét. E célból a megbízott meghallgathatja az NLB d.d. felügyelőbizottságának, valamint kockázatkezelési és ellenőrző bizottságának tagjait. Amennyiben ezt kéri, a megbízott a belső ellenőrző szervek valamennyi jelentéséhez hozzáférést kap. A megbízott nyomon követi, i. hogy az állandó felügyelők vagy ideiglenes ellenőrök kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó ajánlásait megfelelően végrehajtsák, valamint ii. hogy a belső ellenőrzési keretben meghatározott hiányosságok javítása érdekében cselekvési terveket hajtsanak végre; |
| --- | --- | --- |

(18.5)

Munkája, feladatai és kötelezettségei megfelelő teljesítése érdekében az ellenőrző megbízott a vonatkozó jogszabályokkal összhangban jogosult részt venni az NLB d.d. felügyelőbizottságának ülésein, valamint a kötelezettségvállalások teljesítéséhez kapcsolódóan meghallgatni az NLB d.d. igazgatótanácsi és felügyelőbizottsági tagjait, továbbá:

a)

az NLB belső ellenőrző szerveivel együttműködésben nyomon követni az NLB belső szervezetét. E célból a megbízott meghallgathatja az NLB d.d. felügyelőbizottságának, valamint kockázatkezelési és ellenőrző bizottságának tagjait. Amennyiben ezt kéri, a megbízott a belső ellenőrző szervek valamennyi jelentéséhez hozzáférést kap. A megbízott nyomon követi, i. hogy az állandó felügyelők vagy ideiglenes ellenőrök kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódó ajánlásait megfelelően végrehajtsák, valamint ii. hogy a belső ellenőrzési keretben meghatározott hiányosságok javítása érdekében cselekvési terveket hajtsanak végre;

| b) | nyomon követi az NLB d.d.-nek és banki főtevékenységet végző leányvállalatainak kereskedelmi gyakorlatait, különös figyelmet fordítva a hitelezési és a betéti politikára. A megbízott meghallgathatja az érintett hitelbizottságok tagjait, különös tekintettel i. az ügyfelek minősítéséért; ii. az ügyfeleknek nyújtandó hitelek odaítéléséért; iii. a nemteljesítő és a kiváltott hitelek kezeléséért; valamint iv. a nemteljesítő és kiváltott hitelekre vonatkozó céltartalékképzésért felelős bizottságokra. |
| --- | --- |

b)

nyomon követi az NLB d.d.-nek és banki főtevékenységet végző leányvállalatainak kereskedelmi gyakorlatait, különös figyelmet fordítva a hitelezési és a betéti politikára. A megbízott meghallgathatja az érintett hitelbizottságok tagjait, különös tekintettel i. az ügyfelek minősítéséért; ii. az ügyfeleknek nyújtandó hitelek odaítéléséért; iii. a nemteljesítő és a kiváltott hitelek kezeléséért; valamint iv. a nemteljesítő és kiváltott hitelekre vonatkozó céltartalékképzésért felelős bizottságokra.

| c) | nyomon követi az NLB d.d.-nek és banki főtevékenységet végző leányvállalatainak a nemteljesítő hitelek kiváltásával és a kapcsolódó céltartalékképzéssel kapcsolatos politikáját, valamint meghallgathatja a nemteljesítő hitelek kiváltásáért és a kapcsolódó céltartalékképzésért felelős érintett bizottságok tagjait. Az NLB a megbízott kérésére átadja neki a felügyelőbizottságnak benyújtott kockázati jelentéseket, illetve az NLB hitelkitettségét értékelő más elemzéseket/felülvizsgálatokat. A megbízott a fenti jelentések, interjúk és szükség esetén (a banktitokkal kapcsolatos keret sérelme nélkül) egyes hitelakták áttekintése alapján saját elemzéseket készít. E tekintetben a megbízottat fel kell jogosítani arra, hogy indokolt esetben meghallgassa a vizsgált ügyekben érintett hitelelemzőket és kockázatkezelési tisztviselőket. |
| --- | --- |

c)

nyomon követi az NLB d.d.-nek és banki főtevékenységet végző leányvállalatainak a nemteljesítő hitelek kiváltásával és a kapcsolódó céltartalékképzéssel kapcsolatos politikáját, valamint meghallgathatja a nemteljesítő hitelek kiváltásáért és a kapcsolódó céltartalékképzésért felelős érintett bizottságok tagjait. Az NLB a megbízott kérésére átadja neki a felügyelőbizottságnak benyújtott kockázati jelentéseket, illetve az NLB hitelkitettségét értékelő más elemzéseket/felülvizsgálatokat. A megbízott a fenti jelentések, interjúk és szükség esetén (a banktitokkal kapcsolatos keret sérelme nélkül) egyes hitelakták áttekintése alapján saját elemzéseket készít. E tekintetben a megbízottat fel kell jogosítani arra, hogy indokolt esetben meghallgassa a vizsgált ügyekben érintett hitelelemzőket és kockázatkezelési tisztviselőket.

| (19) | [elidegenítésért felelős vagyonkezelő]Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kijelölésekor az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:






  a) | Szlovéniának legkésőbb a 12. pontban meghatározott határidő előtt 1 hónappal be kell nyújtania az Európai Bizottságnak az elidegenítésért felelős vagyonkezelőként való kinevezésre általa javasolt személy nevét vagy személyek jegyzékét; |
| --- | --- | --- |

(19)

[elidegenítésért felelős vagyonkezelő]Az elidegenítésért felelős vagyonkezelő kijelölésekor az alábbi rendelkezéseket kell alkalmazni:

a)

Szlovéniának legkésőbb a 12. pontban meghatározott határidő előtt 1 hónappal be kell nyújtania az Európai Bizottságnak az elidegenítésért felelős vagyonkezelőként való kinevezésre általa javasolt személy nevét vagy személyek jegyzékét;

| b) | az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt az Európai Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízásnak megfelelően nevezik ki; |
| --- | --- |

b)

az elidegenítésért felelős vagyonkezelőt az Európai Bizottság jóváhagyása után egy héten belül, a Bizottság által jóváhagyott megbízásnak megfelelően nevezik ki;

| c) | Szlovénia köteles átfogó felhatalmazást adni az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek:






  i. | az NLB-n belüli állami részesedés értékesítésére (ideértve az értékesítés lebonyolításához szükséges dokumentumok megfelelő elkészítésének biztosításához szükséges hatásköröket is); és |
| --- | --- | --- |

c)

Szlovénia köteles átfogó felhatalmazást adni az elidegenítésért felelős vagyonkezelőnek:

i.

az NLB-n belüli állami részesedés értékesítésére (ideértve az értékesítés lebonyolításához szükséges dokumentumok megfelelő elkészítésének biztosításához szükséges hatásköröket is); és

| ii. | azon intézkedések és nyilatkozatok megtételére, amelyek az elidegenítésért felelős vagyonkezelő megítélése szerint az adásvétel lebonyolításához szükségesek vagy indokoltak, ideértve az értékesítést segítő tanácsadók kinevezését is; |
| --- | --- |

ii.

azon intézkedések és nyilatkozatok megtételére, amelyek az elidegenítésért felelős vagyonkezelő megítélése szerint az adásvétel lebonyolításához szükségesek vagy indokoltak, ideértve az értékesítést segítő tanácsadók kinevezését is;

| d) | az NLB d.d. és leányvállalatai kötelesek biztosítani az elidegenítésért felelős vagyonkezelő részére az utóbbi racionális mérlegelése szerint a munkájának elvégzéséhez szükséges együttműködést, támogatást és tájékoztatást; valamint |
| --- | --- |

d)

az NLB d.d. és leányvállalatai kötelesek biztosítani az elidegenítésért felelős vagyonkezelő részére az utóbbi racionális mérlegelése szerint a munkájának elvégzéséhez szükséges együttműködést, támogatást és tájékoztatást; valamint

| e) | az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az NLB d.d. részéről olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízatását. |
| --- | --- |

e)

az elidegenítésért felelős vagyonkezelő az NLB d.d. részéről olyan díjazásban részesül, amely nem hátráltatja őt abban, hogy függetlenül és hatékonyan teljesítse megbízatását.

---

(1)  A meghatározás egyúttal az XX.X és XX.XX formátumú megfelelő kódokra is utal (tehát a 64.200 a 6.2. és a 64.20. kódokat is jelenti).

(2)  Ugyanez az elv vonatkozik a pénzügyi holdingtársaságokra.

(3)  A kódok tekintetében a pénzügyi holdingtársaságok és a közlekedési ágazat esetében alkalmazott elv érvényes.

(4)  A bank javadalmazási politikájának meghatározása szerint a különleges munkát végző munkavállalók az igazgatótanácson kívül tevékenykednek; i. Üzleti feladatkör – az NLB d.d. irodáiban dolgozó munkavállalók; közvetlen kockázatvállalók: vezetőhelyettesi szinten dolgozó igazgatók, pénzügyi piaci osztályok igazgatói, lakossági fiókvállalatok igazgatói, vállalati (nagyvállalatok, kkv-k) üzleti központok igazgatói; ii. Általános feladatkör – másod- és harmadvezetői szintű igazgatók; iii. Felügyelői feladatkor – másod- és harmadvezetői szintű igazgatók, a belső ellenőrző rendszerben (belső ellenőrzés stb.) és más független ellenőrzési feladatokban (kockázatkezelés stb.) részt vevő munkavállalók, információbiztonsági főtisztviselő (CISO); iv. 100 000 EUR-t meghaladó bruttó éves jövedelemmel rendelkező más munkavállalók.

(5)  NLB Razvojna banka, NLB Montenegrobanka, NLB Banka Tuzla, Tutunska banka, NLB Banka Priština és NLB Bank Beograd.

(6)  Középvállalatok, az NLB vállalatcsoportot terhelő, 500 000–10 millió EUR összegű kitettséggel vagy két egymást követő évben 2,5–50 millió EUR összegű bevétellel rendelkező vállalatok; Kisvállalatok: az NLB vállalatcsoportot terhelő, legfeljebb 500 000 EUR összegű kitettséggel vagy két egymást követő évben legfeljebb 2,5 millió EUR összegű bevétellel rendelkező vállalatok.

(7)  A jelentéstételi időszakonkénti új hitelezési volumen az adott jelentéstételi időszakban kötött szerződéses megállapodások tárgyát képező teljes hitelösszeg.

(8)  Lásd „A pénzügyi szektor életképességének helyreállítása és a jelenlegi válságban hozott szerkezetátalakítási intézkedések értékelése az állami támogatási szabályok alapján” című bizottsági közlemény 41. pontját (HL C 195., 2009.8.19., 9. o.).

---

Helyesbítések

| 21.8.2014 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 246/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.8.2014

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 246/59

---

Helyesbítés az ukrajnai helyzetet destabilizáló orosz intézkedések miatt hozott korlátozó intézkedésekről szóló, 2014. július 31-i 833/2014/EU tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 229., 2014. július 31.
  )

| 1. | Az 1. oldalon, az (5) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

1.

Az 1. oldalon, az (5) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

| „(5) | Helyénvaló ezen túlmenően korlátozásokat alkalmazni egyes pénzügyi intézmények tőkepiaci forráshoz jutására is, azon kormányközi megállapodások révén létrehozott, nemzetközi jogállású, oroszországi székhelyű intézmények kivételével, amelyeknek Oroszország is részvényese. Más pénzügyi szolgáltatások – például a betéti szolgáltatások, a pénzforgalmi szolgáltatások és az ezen rendelet által szabályozott intézményeknek vagy azok által folyósított kölcsönök – a 5. cikkben említettek kivételével- nem tartoznak e rendelet hatálya alá.” |
| --- | --- |

„(5)

Helyénvaló ezen túlmenően korlátozásokat alkalmazni egyes pénzügyi intézmények tőkepiaci forráshoz jutására is, azon kormányközi megállapodások révén létrehozott, nemzetközi jogállású, oroszországi székhelyű intézmények kivételével, amelyeknek Oroszország is részvényese. Más pénzügyi szolgáltatások – például a betéti szolgáltatások, a pénzforgalmi szolgáltatások és az ezen rendelet által szabályozott intézményeknek vagy azok által folyósított kölcsönök – a 5. cikkben említettek kivételével- nem tartoznak e rendelet hatálya alá.”

helyesen:

| „(5) | Helyénvaló ezen túlmenően korlátozásokat alkalmazni egyes pénzügyi intézmények tőkepiaci forráshoz jutására is, azon kormányközi megállapodások révén létrehozott, nemzetközi jogállású, oroszországi székhelyű intézmények kivételével, amelyeknek Oroszország is részvényese. Más pénzügyi szolgáltatások – például a betéti szolgáltatások, a pénzforgalmi szolgáltatások és az ezen rendelet által szabályozott intézményeknek vagy azok által folyósított kölcsönök – az 5. cikkben említettek kivételével nem tartoznak ezenkorlátozások hatálya alá.” |
| --- | --- |

„(5)

Helyénvaló ezen túlmenően korlátozásokat alkalmazni egyes pénzügyi intézmények tőkepiaci forráshoz jutására is, azon kormányközi megállapodások révén létrehozott, nemzetközi jogállású, oroszországi székhelyű intézmények kivételével, amelyeknek Oroszország is részvényese. Más pénzügyi szolgáltatások – például a betéti szolgáltatások, a pénzforgalmi szolgáltatások és az ezen rendelet által szabályozott intézményeknek vagy azok által folyósított kölcsönök – az 5. cikkben említettek kivételével nem tartoznak ezenkorlátozások hatálya alá.”

| 2. | A 4. oldalon, a 4. cikk, (4) bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 4. oldalon, a 4. cikk, (4) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„(4)   Amennyiben az e cikk (2) bekezdése szerinti engedélyt kérnek, a 3. cikk és különösen annak (2) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.”

helyesen:

„(4)   Amennyiben az e cikk (3) bekezdése szerinti engedélyt kérnek, a 3. cikk és különösen annak (2) és (5) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó.”

---