# Eiropas Savienības L 238/2014

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 238 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 57. sējums2014. gada 9. augusts |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 238

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

57. sējums2014. gada 9. augusts

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 865/2014 (2014. gada 8. augusts), ar ko labo Regulas (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, redakciju spāņu valodā (
  1
  ) | 1 |
| | * | Komisijas Regula (ES) Nr. 866/2014 (2014. gada 8. augusts), ar ko groza III, V un VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 867/2014 (2014. gada 8. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai | 8 |
| | | LĒMUMI |
| | | 2014/524/ES |
| | * | Komisijas Lēmums (2013. gada 17. jūlijs) par pasākumu/atbalsta shēmu/valsts atbalstu SA.34369 (13/C) (ex 12/N) – Sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecība un ekspluatācija, ko plāno īstenot Slovākijas Republika
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4423)

   (
  1
  ) | 11 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

REGULAS

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 865/2014 (2014. gada 8. augusts), ar ko labo Regulas (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, redakciju spāņu valodā (
  1
  )

1

1

*

Komisijas Regula (ES) Nr. 866/2014 (2014. gada 8. augusts), ar ko groza III, V un VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (
  1
  )

1

3

Komisijas Īstenošanas regula (ES) Nr. 867/2014 (2014. gada 8. augusts), ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

8

LĒMUMI

2014/524/ES

*

Komisijas Lēmums (2013. gada 17. jūlijs) par pasākumu/atbalsta shēmu/valsts atbalstu SA.34369 (13/C) (ex 12/N) – Sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecība un ekspluatācija, ko plāno īstenot Slovākijas Republika
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4423)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4423)

1

11

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

REGULAS

| 9.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/1

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 865/2014

(2014. gada 8. augusts),

ar ko labo Regulas (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku, redakciju spāņu valodā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regulu (EK) Nr. 1935/2004 par materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtikas produktiem, un par Direktīvu 80/590/EEK un 89/109/EEK atcelšanu (1) un jo īpaši tās 5. panta 1. punkta a), c), d), e), f), h), i) un j) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2011. gada 14. janvāra Regulas (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku (2), redakcijā spāņu valodā ir konstatēta kļūda. Tāpēc nepieciešams labot spāņu valodas redakciju. Labojums uz pārējo valodu redakcijām neattiecas. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2011. gada 14. janvāra Regulas (ES) Nr. 10/2011 par plastmasas materiāliem un izstrādājumiem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku (2), redakcijā spāņu valodā ir konstatēta kļūda. Tāpēc nepieciešams labot spāņu valodas redakciju. Labojums uz pārējo valodu redakcijām neattiecas.

| (2) | Tāpēc Regula (ES) Nr. 10/2011 būtu attiecīgi jālabo. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc Regula (ES) Nr. 10/2011 būtu attiecīgi jālabo.

| (3) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebilduši, |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atzinumu, un ne Eiropas Parlaments, ne Padome pret tiem nav iebilduši,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

(Attiecas tikai uz redakciju spāņu valodā.)

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no 2011. gada 1. maija.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem.

Briselē, 2014. gada 8. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 338, 13.11.2004., 4. lpp.

1

(2)  OV L 12, 15.1.2011., 1. lpp.

2

---

| 9.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/3 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/3

---

KOMISIJAS REGULA (ES) Nr. 866/2014

(2014. gada 8. augusts),

ar ko groza III, V un VI pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1223/2009 par kosmētikas līdzekļiem (1) un jo īpaši tās 31. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Vielas, kas identificētas ar nosaukumu alkil (C12-22) trimetilamonija bromīds un hlorīds, reglamentē kā konservantus saskaņā ar 44. ierakstu Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikumā, un to maksimālā koncentrācija ir 0,1 %. |
| --- | --- |

(1)

Vielas, kas identificētas ar nosaukumu alkil (C12-22) trimetilamonija bromīds un hlorīds, reglamentē kā konservantus saskaņā ar 44. ierakstu Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikumā, un to maksimālā koncentrācija ir 0,1 %.

| (2) | Patēriņa preču zinātniskā komiteja (PPZK), kuru saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/721/EK (2) aizstāja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (PDZK), 2005., 2007. un 2009. gadā novērtēja alkil (C16, C18, C22) trimetilamonija hlorīda (cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride) drošumu, ja to izmanto citiem mērķiem, izņemot kā konservantus. |
| --- | --- |

(2)

Patēriņa preču zinātniskā komiteja (PPZK), kuru saskaņā ar Komisijas Lēmumu 2008/721/EK (2) aizstāja Patērētāju drošības zinātniskā komiteja (PDZK), 2005., 2007. un 2009. gadā novērtēja alkil (C16, C18, C22) trimetilamonija hlorīda (cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride) drošumu, ja to izmanto citiem mērķiem, izņemot kā konservantus.

| (3) | PDZK 2009. gada 8. decembra atzinumā (3) secināja, ka neatkarīgi no fakta, ka četraizvietotā amonija atvasinājumu sastāvs potenciāli var būt ādas kairinātājs, jo īpaši, izmantojot attiecīgo savienojumu kombinācijas, cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride izmantošana nerada apdraudējumu patērētāju veselībai koncentrācijā, kas nepārsniedz noteiktus ierobežojumus, kuri ir skaidri izklāstīti PDZK atzinumā. |
| --- | --- |

(3)

PDZK 2009. gada 8. decembra atzinumā (3) secināja, ka neatkarīgi no fakta, ka četraizvietotā amonija atvasinājumu sastāvs potenciāli var būt ādas kairinātājs, jo īpaši, izmantojot attiecīgo savienojumu kombinācijas, cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride izmantošana nerada apdraudējumu patērētāju veselībai koncentrācijā, kas nepārsniedz noteiktus ierobežojumus, kuri ir skaidri izklāstīti PDZK atzinumā.

| (4) | Lai ņemtu vērā iepriekš minēto četraizvietotā amonija atvasinājumu kombināciju spēju izraisīt ādas kairinājumu, Komisija uzskata, ka, atļaujot izmantot šīs vielas augstākā koncentrācijā citiem mērķiem, izņemot kā konservantus, šo vielu summa būtu jāierobežo līdz maksimālajai koncentrācijai, ko PDZK noteikusi atsevišķām vielām. |
| --- | --- |

(4)

Lai ņemtu vērā iepriekš minēto četraizvietotā amonija atvasinājumu kombināciju spēju izraisīt ādas kairinājumu, Komisija uzskata, ka, atļaujot izmantot šīs vielas augstākā koncentrācijā citiem mērķiem, izņemot kā konservantus, šo vielu summa būtu jāierobežo līdz maksimālajai koncentrācijai, ko PDZK noteikusi atsevišķām vielām.

| (5) | Maksimālā koncentrācija, kuru PDZK atzinusi par drošu sejas krēmos, ko nenoskalo, būtu jāpiemēro visiem sejas kosmētikas līdzekļiem, ko nenoskalo, jo nav iemesla ierobežot šo vielu atļauju tikai attiecībā uz sejas krēmiem, ko nenoskalo. |
| --- | --- |

(5)

Maksimālā koncentrācija, kuru PDZK atzinusi par drošu sejas krēmos, ko nenoskalo, būtu jāpiemēro visiem sejas kosmētikas līdzekļiem, ko nenoskalo, jo nav iemesla ierobežot šo vielu atļauju tikai attiecībā uz sejas krēmiem, ko nenoskalo.

| (6) | Tādēļ, lai ņemtu vērā iepriekš minētos apsvērumus, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikums būtu jāpapildina ar jauniem ierakstiem, un V pielikuma 44. ierakstam būtu jāietver savstarpējas atsauces uz jaunajiem ierakstiem III pielikumā, lai šie pielikumi tiktu pielāgoti tehnikas un zinātnes attīstībai. |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ, lai ņemtu vērā iepriekš minētos apsvērumus, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III pielikums būtu jāpapildina ar jauniem ierakstiem, un V pielikuma 44. ierakstam būtu jāietver savstarpējas atsauces uz jaunajiem ierakstiem III pielikumā, lai šie pielikumi tiktu pielāgoti tehnikas un zinātnes attīstībai.

| (7) | PDZK izvērtēja maisījuma citric acid (un) silver citrate drošumu. 2009. gada 13. oktobra atzinumā (4) tā norādīja, ka, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, minētā maisījuma izmantošana par konservantu kosmētikas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 0,2 % (kas atbilst sudraba koncentrācijai 0,0024 %), nerada risku patērētāju veselībai. Komiteja norādīja, ka, lietojot šo vielu dezodorantos un pretsviedru līdzekļos kā konservantu un/vai aktīvo vielu tādā pašā maksimālā koncentrācijā, tā ir droša. Tomēr šīs vielas izmantošana kosmētikas līdzekļos mutes dobumam un acīm tika nepārprotami izslēgta, ņemot vērā, ka ir novērtēta tikai iedarbība caur ādu. |
| --- | --- |

(7)

PDZK izvērtēja maisījuma citric acid (un) silver citrate drošumu. 2009. gada 13. oktobra atzinumā (4) tā norādīja, ka, pamatojoties uz iesniegtajiem datiem, minētā maisījuma izmantošana par konservantu kosmētikas līdzekļos, ja koncentrācija nepārsniedz 0,2 % (kas atbilst sudraba koncentrācijai 0,0024 %), nerada risku patērētāju veselībai. Komiteja norādīja, ka, lietojot šo vielu dezodorantos un pretsviedru līdzekļos kā konservantu un/vai aktīvo vielu tādā pašā maksimālā koncentrācijā, tā ir droša. Tomēr šīs vielas izmantošana kosmētikas līdzekļos mutes dobumam un acīm tika nepārprotami izslēgta, ņemot vērā, ka ir novērtēta tikai iedarbība caur ādu.

| (8) | Lai ņemtu vērā iepriekš minētos apsvērumus, būtu jāpievieno jauns ieraksts Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikumā, lai to pielāgotu tehnikas un zinātnes attīstībai. |
| --- | --- |

(8)

Lai ņemtu vērā iepriekš minētos apsvērumus, būtu jāpievieno jauns ieraksts Regulas (EK) Nr. 1223/2009 V pielikumā, lai to pielāgotu tehnikas un zinātnes attīstībai.

| (9) | PDZK novērtēja tris-biphenyl triazine, kas ir ultravioletā starojuma filtrs un nanomateriāls. 2011. gada 20. septembra atzinumā (5) tā secināja, ka, pakļaujot ādu tādu sastāvu iedarbībai, kuri satur tris-biphenyl triazine ar daļiņu vidējo izmēru (primāro daļiņu vidējais izmērs) 81 nm, minētā viela tiek maz absorbēta. Tris-biphenyl triazine absorbcija ir zema arī pēc iedarbības caur muti. Sistēmiska ietekme nav vērojama pēc iedarbības caur muti vai caur ādu līdz 500 mg/kg ķermeņa svara dienā. PDZK analizētie dati ļauj secināt, ka 10 % tris-biphenyl triazine izmantošanu, tostarp izmantojot to kā nanomateriālu, kā ultravioletā starojuma filtru kosmētikas līdzekļos, var uzskatīt par drošu lietošanai uz ādas. |
| --- | --- |

(9)

PDZK novērtēja tris-biphenyl triazine, kas ir ultravioletā starojuma filtrs un nanomateriāls. 2011. gada 20. septembra atzinumā (5) tā secināja, ka, pakļaujot ādu tādu sastāvu iedarbībai, kuri satur tris-biphenyl triazine ar daļiņu vidējo izmēru (primāro daļiņu vidējais izmērs) 81 nm, minētā viela tiek maz absorbēta. Tris-biphenyl triazine absorbcija ir zema arī pēc iedarbības caur muti. Sistēmiska ietekme nav vērojama pēc iedarbības caur muti vai caur ādu līdz 500 mg/kg ķermeņa svara dienā. PDZK analizētie dati ļauj secināt, ka 10 % tris-biphenyl triazine izmantošanu, tostarp izmantojot to kā nanomateriālu, kā ultravioletā starojuma filtru kosmētikas līdzekļos, var uzskatīt par drošu lietošanai uz ādas.

| (10) | Tomēr PDZK paskaidroja, ka riska novērtējuma laikā bija pārāk liela nenoteiktība, lai izdarītu secinājumus par drošu 10 % tris-biphenyl triazine lietošanu izsmidzināmos līdzekļos, jo pastāv bažas par iespējamu vielas ieelpošanu. Tādēļ PDZK secināja, ka izsmidzināmi līdzekļi, kuri satur tris-biphenyl triazine, nav ieteicami līdz papildu informācijas saņemšanai par drošumu pēc atkārtotas ieelpošanas. |
| --- | --- |

(10)

Tomēr PDZK paskaidroja, ka riska novērtējuma laikā bija pārāk liela nenoteiktība, lai izdarītu secinājumus par drošu 10 % tris-biphenyl triazine lietošanu izsmidzināmos līdzekļos, jo pastāv bažas par iespējamu vielas ieelpošanu. Tādēļ PDZK secināja, ka izsmidzināmi līdzekļi, kuri satur tris-biphenyl triazine, nav ieteicami līdz papildu informācijas saņemšanai par drošumu pēc atkārtotas ieelpošanas.

| (11) | Ņemot vērā PDZK atzinumu un ņemot vērā, ka nanomateriālu izmantošana var uzlabot ultravioletā starojuma filtru efektivitāti, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 VI pielikums būtu jāgroza, lai to pielāgotu tehnikas un zinātnes attīstībai. |
| --- | --- |

(11)

Ņemot vērā PDZK atzinumu un ņemot vērā, ka nanomateriālu izmantošana var uzlabot ultravioletā starojuma filtru efektivitāti, Regulas (EK) Nr. 1223/2009 VI pielikums būtu jāgroza, lai to pielāgotu tehnikas un zinātnes attīstībai.

| (12) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(12)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Kosmētikas līdzekļu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III, V un VI pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 8. augustā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētājs

José Manuel BARROSO

---

(1)  OV L 342, 22.12.2009., 59. lpp.

1

(2)  OV L 241, 10.9.2008., 21. lpp.

2

(3)  SCCS/1246/09, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_012.pdf.

3

(4)  SCCS/1274/09, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_004.pdf.

4

(5)  SCCS/1429/11, Revision of 13/14 December 2011, http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/consumer_safety/docs/sccs_o_070.pdf.

5

Revision of 13/14 December 2011

---

PIELIKUMS

Regulas (EK) Nr. 1223/2009 III, V un VI pielikumu groza šādi:

| 1) | regulas III pielikumu papildina ar šādu 265. un 266. ierakstu: | Vielas identifikācija | Nosacījumi | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsauces numurs | Ķīmiskais nosaukums/INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā koncentrācija lietošanai gatavā maisījumā | Citi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “265 | C16-alkiltrimetilamonija hlorīds | Cetrimonium chloride (1) | 112-02-7 | 203-928-6 | a) | Matu kopšanas līdzekļi, ko noskalo |

1)

regulas III pielikumu papildina ar šādu 265. un 266. ierakstu:

Vielas identifikācija

Nosacījumi

Atsauces numurs

Ķīmiskais nosaukums/INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā koncentrācija lietošanai gatavā maisījumā

Citi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“265

C16-alkiltrimetilamonija hlorīds

Cetrimonium chloride (1)

112-02-7

203-928-6

a)

Matu kopšanas līdzekļi, ko noskalo

| a) | 2,5 % atsevišķai koncentrācijai vai cetrimonium chloride un steartrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai |
| --- | --- |

a)

2,5 % atsevišķai koncentrācijai vai cetrimonium chloride un steartrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai

Citiem mērķiem, kas nav mērķis kavēt mikroorganismu attīstību līdzeklī. Šim mērķim jābūt redzamam līdzekļa noformējumā.

C18-alkiltrimetilamonija hlorīds

Steartrimonium chloride (1)

112-03-8

203-929-1

| b) | Matu kopšanas līdzekļi, ko nenoskalo |
| --- | --- |

b)

Matu kopšanas līdzekļi, ko nenoskalo

| b) | 1,0 % atsevišķai koncentrācijai vai cetrimonium chloride un steartrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai |
| --- | --- |

b)

1,0 % atsevišķai koncentrācijai vai cetrimonium chloride un steartrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai

| c) | Līdzekļi sejai, ko nenoskalo |
| --- | --- |

c)

Līdzekļi sejai, ko nenoskalo

| c) | 0,5 % atsevišķai koncentrācijai vai cetrimonium chloride un steartrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai |
| --- | --- |

c)

0,5 % atsevišķai koncentrācijai vai cetrimonium chloride un steartrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai

266

C22-alkiltrimetilamonija hlorīds

Behentrimonium chloride (1)

17301-53-0

241-327-0

| a) | Matu kopšanas līdzekļi, ko noskalo |
| --- | --- |

a)

Matu kopšanas līdzekļi, ko noskalo

| a) | 5,0 % atsevišķai behentrimonium chloride koncentrācijai vai cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai, vienlaikus ievērojot attiecīgo maksimālo koncentrāciju cetrimonium chloride un steartrimonium chloride summai, kā noteikts 265. ierakstā |
| --- | --- |

a)

5,0 % atsevišķai behentrimonium chloride koncentrācijai vai cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai, vienlaikus ievērojot attiecīgo maksimālo koncentrāciju cetrimonium chloride un steartrimonium chloride summai, kā noteikts 265. ierakstā

Citiem mērķiem, kas nav mērķis kavēt mikroorganismu attīstību līdzeklī. Šim mērķim jābūt redzamam līdzekļa noformējumā.

| b) | Matu kopšanas līdzekļi, ko nenoskalo |
| --- | --- |

b)

Matu kopšanas līdzekļi, ko nenoskalo

| b) | 3,0 % atsevišķai behentrimonium chloride koncentrācijai vai cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai, vienlaikus ievērojot attiecīgo maksimālo koncentrāciju cetrimonium chloride un steartrimonium chloride summai, kā noteikts 265. ierakstā |
| --- | --- |

b)

3,0 % atsevišķai behentrimonium chloride koncentrācijai vai cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai, vienlaikus ievērojot attiecīgo maksimālo koncentrāciju cetrimonium chloride un steartrimonium chloride summai, kā noteikts 265. ierakstā

| c) | Līdzekļi sejai, ko nenoskalo |
| --- | --- |

c)

Līdzekļi sejai, ko nenoskalo

| c) | 3,0 % atsevišķai behentrimonium chloride koncentrācijai vai cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai, vienlaikus ievērojot attiecīgo maksimālo koncentrāciju cetrimonium chloride un steartrimonium chloride summai, kā noteikts 265. ierakstā |
| --- | --- |

c)

3,0 % atsevišķai behentrimonium chloride koncentrācijai vai cetrimonium chloride, steartrimonium chloride un behentrimonium chloride atsevišķu koncentrāciju summai, vienlaikus ievērojot attiecīgo maksimālo koncentrāciju cetrimonium chloride un steartrimonium chloride summai, kā noteikts 265. ierakstā

;

| 2) | regulas V pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma 44. ierakstu aizstāj ar šādu: | Vielas identifikācija | Nosacījumi | |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsauces numurs | Ķīmiskais nosaukums/INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā koncentrācija gatavā maisījumā | Citi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “44 | Alkil (C 12-22) trimetilamonija bromīds un hlorīds | Behentrimonium chloride (2), | 17301-53-0, | 241-327-0, | | 0,1 % | | |
| cetrimonium bromide, | 57-09-0, | 200-311-3, |
| cetrimonium chloride (3), | 112-02-7, | 203-928-6, |
| laurtrimonium bromide, | 1119-94-4, | 214-290-3, |
| laurtrimonium chloride, | 112-00-5, | 203-927-0, |
| steartrimonium bromide, | 1120-02-1, | 214-294-5, |
| steartrimonium chloride (3) | 112-03-8 | 203-929-1 |

2)

regulas V pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma 44. ierakstu aizstāj ar šādu:

Vielas identifikācija

Nosacījumi

Atsauces numurs

Ķīmiskais nosaukums/INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā koncentrācija gatavā maisījumā

Citi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“44

Alkil (C 12-22) trimetilamonija bromīds un hlorīds

Behentrimonium chloride (2),

17301-53-0,

241-327-0,

0,1 %

cetrimonium bromide,

57-09-0,

200-311-3,

cetrimonium chloride (3),

112-02-7,

203-928-6,

laurtrimonium bromide,

1119-94-4,

214-290-3,

laurtrimonium chloride,

112-00-5,

203-927-0,

steartrimonium bromide,

1120-02-1,

214-294-5,

steartrimonium chloride (3)

112-03-8

203-929-1

;

| b) | pievieno šādu 59. ierakstu: | Vielas identifikācija | Nosacījumi | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsauces numurs | Ķīmiskais nosaukums/INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā koncentrācija gatavā maisījumā | Citi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “59 | 1,2,3-propāntrikarbonskābe, 2-hidroksi-, monohidrāts un 1,2,3-propāntrikarbonskābe, 2-hidroksi-, sudraba (1+) sāls, monohidrāts | Citric acid (un) Silver citrate | — | 460-890-5 | | 0,2 % (atbilst sudraba koncentrācijai 0,0024 %) | Neizmantot līdzekļos mutes dobumam un acīm” | |

b)

pievieno šādu 59. ierakstu:

Vielas identifikācija

Nosacījumi

Atsauces numurs

Ķīmiskais nosaukums/INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā koncentrācija gatavā maisījumā

Citi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“59

1,2,3-propāntrikarbonskābe, 2-hidroksi-, monohidrāts un 1,2,3-propāntrikarbonskābe, 2-hidroksi-, sudraba (1+) sāls, monohidrāts

Citric acid (un) Silver citrate

—

460-890-5

0,2 % (atbilst sudraba koncentrācijai 0,0024 %)

Neizmantot līdzekļos mutes dobumam un acīm”

;

| 3) | regulas VI pielikumam pievieno šādu 29. ierakstu: | Vielas identifikācija | Nosacījumi | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Atsauces numurs | Ķīmiskais nosaukums/INN | Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā | CAS numurs | EK numurs | Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas | Maksimālā koncentrācija gatavā maisījumā | Citi | Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums |
| a | b | c | d | e | f | g | h | i |
| “29 | 1,3,5-triazīns, 2,4,6-tris [1,1′-bifenil] – 4-il-, tostarp kā nanomateriāls | Tris-biphenyl triazine
  Tris-biphenyl triazine (nano) | 31274-51-8 | — | | 10 % | Neizmantot izsmidzinātājos.
  Ir atļauti tikai tie nanomateriāli, kam ir šādi parametri:






  — | primāro daļiņu vidējais izmērs > 80 nm, |

3)

regulas VI pielikumam pievieno šādu 29. ierakstu:

Vielas identifikācija

Nosacījumi

Atsauces numurs

Ķīmiskais nosaukums/INN

Kopīgais nosaukums sastāvdaļu glosārijā

CAS numurs

EK numurs

Kosmētikas līdzekļa veids, ķermeņa daļas

Maksimālā koncentrācija gatavā maisījumā

Citi

Lietošanas noteikumu un brīdinājumu formulējums

a

b

c

d

e

f

g

h

i

“29

1,3,5-triazīns, 2,4,6-tris [1,1′-bifenil] – 4-il-, tostarp kā nanomateriāls

Tris-biphenyl triazine

Tris-biphenyl triazine (nano)

31274-51-8

—

10 %

Neizmantot izsmidzinātājos.

Ir atļauti tikai tie nanomateriāli, kam ir šādi parametri:

—

primāro daļiņu vidējais izmērs > 80 nm,

| — | tīrība ≥ 98 %, |
| --- | --- |

—

tīrība ≥ 98 %,

| — | nepārklāts” |
| --- | --- |

—

nepārklāts”

.

---

(1)  Kā konservants, sk. V pielikuma 44. ierakstu.”

(2)  Nevis kā konservants, bet citiem lietojumiem, sk. III pielikuma 266. ierakstu.

(3)  Nevis kā konservants, bet citiem lietojumiem, sk. III pielikuma 265. ierakstu.”

---

| 9.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/8 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/8

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS REGULA (ES) Nr. 867/2014

(2014. gada 8. augusts),

ar kuru nosaka standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (1),

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. jūnija Īstenošanas regulu (ES) Nr. 543/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 1234/2007 piemērošanai attiecībā uz augļu un dārzeņu un pārstrādātu augļu un dārzeņu nozari (2), un jo īpaši tās 136. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Īstenošanas regulā (ES) Nr. 543/2011, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumu, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta importa vērtības minētās regulas XVI pielikuma A daļā norādītajiem produktiem no trešām valstīm un laika periodiem.

| (2) | Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, |
| --- | --- |

(2)

Standarta importa vērtību aprēķina katru darbdienu saskaņā ar Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. panta 1. punktu, ņemot vērā mainīgos dienas datus. Tāpēc šai regulai būtu jāstājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta importa vērtības, kas paredzētas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 543/2011 136. pantā, ir tādas, kā norādīts šīs regulas pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2014. gada 8. augustā

Komisijas

un tās priekšsēdētāja vārdā –

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jerzy PLEWA

---

(1)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

1

(2)  OV L 157, 15.6.2011., 1. lpp.

2

---

PIELIKUMS

Standarta importa vērtības atsevišķu veidu augļu un dārzeņu ievešanas cenas noteikšanai

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta importa vērtība |
| 0707 00 05 | TR | 81,4 |
| ZZ | 81,4 |
| 0709 93 10 | TR | 88,2 |
| ZZ | 88,2 |
| 0805 50 10 | AR | 143,2 |
| CL | 76,2 |
| TR | 160,1 |
| UY | 136,4 |
| ZA | 143,2 |
| ZZ | 131,8 |
| 0806 10 10 | BR | 180,1 |
| CL | 187,7 |
| EG | 177,2 |
| MA | 171,9 |
| MX | 247,7 |
| TR | 156,1 |
| ZZ | 186,8 |
| 0808 10 80 | AR | 144,3 |
| BR | 123,7 |
| CL | 100,6 |
| CN | 121,3 |
| NZ | 126,3 |
| US | 142,8 |
| ZA | 113,5 |
| ZZ | 124,6 |
| 0808 30 90 | AR | 211,9 |
| CL | 71,9 |
| TR | 154,0 |
| ZA | 91,2 |
| ZZ | 132,3 |
| 0809 29 00 | CA | 324,1 |
| CH | 388,4 |
| TR | 384,5 |
| US | 759,4 |
| ZZ | 464,1 |
| 0809 30 | MK | 64,5 |
| TR | 138,7 |
| ZZ | 101,6 |
| 0809 40 05 | BA | 47,2 |
| MK | 78,6 |
| TR | 127,6 |
| ZA | 206,8 |
| ZZ | 115,1 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta importa vērtība

0707 00 05

TR

81,4

ZZ

81,4

0709 93 10

TR

88,2

ZZ

88,2

0805 50 10

AR

143,2

CL

76,2

TR

160,1

UY

136,4

ZA

143,2

ZZ

131,8

0806 10 10

BR

180,1

CL

187,7

EG

177,2

MA

171,9

MX

247,7

TR

156,1

ZZ

186,8

0808 10 80

AR

144,3

BR

123,7

CL

100,6

CN

121,3

NZ

126,3

US

142,8

ZA

113,5

ZZ

124,6

0808 30 90

AR

211,9

CL

71,9

TR

154,0

ZA

91,2

ZZ

132,3

0809 29 00

CA

324,1

CH

388,4

TR

384,5

US

759,4

ZZ

464,1

0809 30

MK

64,5

TR

138,7

ZZ

101,6

0809 40 05

BA

47,2

MK

78,6

TR

127,6

ZA

206,8

ZZ

115,1

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “cita izcelsme”.

---

LĒMUMI

| 9.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 238/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 238/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2013. gada 17. jūlijs)

par pasākumu/atbalsta shēmu/valsts atbalstu SA.34369 (13/C) (ex 12/N) – Sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecība un ekspluatācija, ko plāno īstenot Slovākijas Republika

(izziņots ar dokumenta numuru C(2013) 4423)

(Autentisks ir tikai teksts slovāku valodā)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2014/524/ES)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 108. panta 2. punkta pirmo daļu,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu un jo īpaši tā 62. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

pēc tam, kad ieinteresētās personas tika aicinātas iesniegt piezīmes atbilstoši minētajiem nosacījumiem (1), un ņemot vērā to piezīmes,

tā kā:

1.   PROCEDŪRA

| (1) | Komisija 2011. gada 6. aprīļa e-pasta vēstulē saņēma sūdzību no METRANS/Danubia/, a.s. (“Metrans”) par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecībai (“sūdzība”). Papildu informāciju no Metrans Komisija saņēma 2011. gada 9. jūnija e-pasta vēstulē. Sūdzību reģistrēja kā lietu SA.32828. |
| --- | --- |

(1)

Komisija 2011. gada 6. aprīļa e-pasta vēstulē saņēma sūdzību no METRANS/Danubia/, a.s. (“Metrans”) par iespējamu valsts atbalstu, kas piešķirts sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecībai (“sūdzība”). Papildu informāciju no Metrans Komisija saņēma 2011. gada 9. jūnija e-pasta vēstulē. Sūdzību reģistrēja kā lietu SA.32828.

| (2) | Komisija 2011. gada 6. oktobra vēstulē nodeva sūdzību Slovākijai un pieprasīja informāciju. Slovākija atbildēja 2011. gada 6. decembra vēstulē, norādot, ka pagaidām norit attiecīgā pasākuma sagatavošanas posms un finansējums vēl nav piešķirts. Komisija 2011. gada 12. decembra vēstulē informēja Metrans par šo atbildi un paziņoja, ka saskaņā ar tās sākotnējo vērtējumu pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un tāpēc lietu SA.32828 slēdza. |
| --- | --- |

(2)

Komisija 2011. gada 6. oktobra vēstulē nodeva sūdzību Slovākijai un pieprasīja informāciju. Slovākija atbildēja 2011. gada 6. decembra vēstulē, norādot, ka pagaidām norit attiecīgā pasākuma sagatavošanas posms un finansējums vēl nav piešķirts. Komisija 2011. gada 12. decembra vēstulē informēja Metrans par šo atbildi un paziņoja, ka saskaņā ar tās sākotnējo vērtējumu pasākums nav uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, un tāpēc lietu SA.32828 slēdza.

| (3) | Slovākija 2012. gada 16. februārī elektroniski jau iepriekš paziņoja par pasākumu plānotajai sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecībai un ekspluatācijai. Slovākija 2012. gada 5. jūnija, 12. jūnija, 12. jūlija un 16. jūlija e-pasta vēstulēs sniedza papildu informāciju par pasākumu, tostarp iesniedza pārvadājumu un loģistikas uzņēmumu DHL un GEFCO atbalsta vēstules. |
| --- | --- |

(3)

Slovākija 2012. gada 16. februārī elektroniski jau iepriekš paziņoja par pasākumu plānotajai sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecībai un ekspluatācijai. Slovākija 2012. gada 5. jūnija, 12. jūnija, 12. jūlija un 16. jūlija e-pasta vēstulēs sniedza papildu informāciju par pasākumu, tostarp iesniedza pārvadājumu un loģistikas uzņēmumu DHL un GEFCO atbalsta vēstules.

| (4) | Metrans2012. gada 12. jūlija e-pasta vēstulē iesniedza Komisijai atbalsta vēstuli no Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o. (“GIL”), kas ir Slādkovičovas (Sládkovičovo) pārkraušanas termināļa operators. Komisija 2012. gada 18. jūlija vēstulē nodeva šo vēstuli Slovākijai, kura uz to atbildēja 2012. gada 14. augusta e-pasta vēstulē, vēlreiz norādot, ka projektam vēl nav piešķirts finansējums. |
| --- | --- |

(4)

Metrans2012. gada 12. jūlija e-pasta vēstulē iesniedza Komisijai atbalsta vēstuli no Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o. (“GIL”), kas ir Slādkovičovas (Sládkovičovo) pārkraušanas termināļa operators. Komisija 2012. gada 18. jūlija vēstulē nodeva šo vēstuli Slovākijai, kura uz to atbildēja 2012. gada 14. augusta e-pasta vēstulē, vēlreiz norādot, ka projektam vēl nav piešķirts finansējums.

| (5) | Slovākija 2012. gada 17. jūlijā elektroniski paziņoja Komisijai par pasākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. Paziņojumā Slovākija iekļāva DHL Express (Slovakia), s.r.o. (“DHL”), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. un Kombiverkehr atbalsta vēstules. Papildu informāciju Slovākija iesniedza 2012. gada 3. septembra, 18., 22., 24., 26. un 29. oktobra, 6., 9., 13. un 14. novembra un 6. decembra e-pasta vēstulēs. |
| --- | --- |

(5)

Slovākija 2012. gada 17. jūlijā elektroniski paziņoja Komisijai par pasākumu saskaņā ar LESD 108. panta 3. punktu. Paziņojumā Slovākija iekļāva DHL Express (Slovakia), s.r.o. (“DHL”), GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Bohemiakombi, s.r.o. un Kombiverkehr atbalsta vēstules. Papildu informāciju Slovākija iesniedza 2012. gada 3. septembra, 18., 22., 24., 26. un 29. oktobra, 6., 9., 13. un 14. novembra un 6. decembra e-pasta vēstulēs.

| (6) | Komisija 2013. gada 23. janvāra vēstulē informēja Slovākiju, ka ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Komisija 2013. gada 12. februārī saņēma Slovākijas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu. |
| --- | --- |

(6)

Komisija 2013. gada 23. janvāra vēstulē informēja Slovākiju, ka ir nolēmusi sākt LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru. Komisija 2013. gada 12. februārī saņēma Slovākijas piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu.

| (7) | Lēmumu par procedūras sākšanu 2013. gada 16. februārī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas viena mēneša laikā no publicēšanas dienas iesniegt piezīmes par attiecīgo pasākumu. |
| --- | --- |

(7)

Lēmumu par procedūras sākšanu 2013. gada 16. februārī publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
   (2). Komisija aicināja ieinteresētās personas viena mēneša laikā no publicēšanas dienas iesniegt piezīmes par attiecīgo pasākumu.

| (8) | Komisija 2013. gada 18. februārī nosūtīja lēmumu par procedūras sākšanu uzņēmumiem, kas bija izteikuši interesi sākotnējās pārbaudes laikā, t. i., Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovakia), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans un tā juridiskajam padomniekam SCHWARZ advokáti s.r.o., kā arī Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o. un citām Komisijas noteiktām iespējamām ieinteresētajām personām, t. i., Žilinas Universitātei – Dzelzceļa pārvadājumu nodaļas vadītājam un ZCHFP SR – ChemLog (Slovākijas Republikas Ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības asociācijai). |
| --- | --- |

(8)

Komisija 2013. gada 18. februārī nosūtīja lēmumu par procedūras sākšanu uzņēmumiem, kas bija izteikuši interesi sākotnējās pārbaudes laikā, t. i., Bohemiakombi, s.r.o., DHL Express (Slovakia), s.r.o., GEFCO SLOVAKIA, s.r.o., Kombiverkehr, Metrans un tā juridiskajam padomniekam SCHWARZ advokáti s.r.o., kā arī Green Integrated Logistics (Slovakia) s.r.o. un citām Komisijas noteiktām iespējamām ieinteresētajām personām, t. i., Žilinas Universitātei – Dzelzceļa pārvadājumu nodaļas vadītājam un ZCHFP SR – ChemLog (Slovākijas Republikas Ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības asociācijai).

| (9) | Komisija turpmāk norādītajos datumos saņēma šādu ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu:






  a) | Slovākijas Republikas Ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības asociācija – 2013. gada 22. februārī; |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija turpmāk norādītajos datumos saņēma šādu ieinteresēto personu piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu:

a)

Slovākijas Republikas Ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības asociācija – 2013. gada 22. februārī;

| b) | Bohemiakombi – 2013. gada 4. martā; |
| --- | --- |

b)

Bohemiakombi – 2013. gada 4. martā;

| c) | Kombiverkehr – 2013. gada 6. martā; |
| --- | --- |

c)

Kombiverkehr – 2013. gada 6. martā;

| d) | DHL – 2013. gada 8. martā; |
| --- | --- |

d)

DHL – 2013. gada 8. martā;

| e) | SCHWARZ advokáti uzņēmuma Metrans vārdā – 2013. gada 11. martā; |
| --- | --- |

e)

SCHWARZ advokáti uzņēmuma Metrans vārdā – 2013. gada 11. martā;

| f) | WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (“WienCont”) 2013. gada 6. martā lūdza tam piešķirt piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu. Komisija 2013. gada 7. martā pagarināja WienCont piezīmju iesniegšanas termiņu līdz 2013. gada 18. martam. Komisija WienCont piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu saņēma 2013. gada 18. martā. |
| --- | --- |

f)

WienCont Container Terminal Gesellschaft m.b.H. (“WienCont”) 2013. gada 6. martā lūdza tam piešķirt piezīmju iesniegšanas termiņa pagarinājumu. Komisija 2013. gada 7. martā pagarināja WienCont piezīmju iesniegšanas termiņu līdz 2013. gada 18. martam. Komisija WienCont piezīmes attiecībā uz lēmumu par procedūras sākšanu saņēma 2013. gada 18. martā.

| (10) | Komisija 2013. gada 19. un 20. marta vēstulēs nosūtīja Slovākijai saņemtās ieinteresēto personu piezīmes. Slovākija atsūtīja komentārus par piezīmēm 2013. gada 5. aprīlī. |
| --- | --- |

(10)

Komisija 2013. gada 19. un 20. marta vēstulēs nosūtīja Slovākijai saņemtās ieinteresēto personu piezīmes. Slovākija atsūtīja komentārus par piezīmēm 2013. gada 5. aprīlī.

| (11) | Komisija 2013. gada 29. aprīļa e-pasta vēstulē uzdeva papildu jautājumus Metrans. Metrans2013. gada 6. maija e-pasta vēstulē sniedza atbildes, tostarp to nekonfidenciālo versiju. |
| --- | --- |

(11)

Komisija 2013. gada 29. aprīļa e-pasta vēstulē uzdeva papildu jautājumus Metrans. Metrans2013. gada 6. maija e-pasta vēstulē sniedza atbildes, tostarp to nekonfidenciālo versiju.

| (12) | Komisija 2013. gada 8. maija e-pasta vēstulē nosūtīja Metrans sniegto nekonfidenciālo informāciju Slovākijai. Slovākija iesniedza savas piezīmes 2013. gada 16. maijā. |
| --- | --- |

(12)

Komisija 2013. gada 8. maija e-pasta vēstulē nosūtīja Metrans sniegto nekonfidenciālo informāciju Slovākijai. Slovākija iesniedza savas piezīmes 2013. gada 16. maijā.

| (13) | Komisija 2013. gada 8. un 17. maija e-pasta vēstulēs uzdeva Slovākijai papildu jautājumus, uz kuriem Slovākija atbildēja 2013. gada 17. un 29. maija e-pasta vēstulēs. |
| --- | --- |

(13)

Komisija 2013. gada 8. un 17. maija e-pasta vēstulēs uzdeva Slovākijai papildu jautājumus, uz kuriem Slovākija atbildēja 2013. gada 17. un 29. maija e-pasta vēstulēs.

| (14) | Komisija 2013. gada 21. maija e-pasta vēstulē uzdeva papildu jautājumus WienCont, uz kuriem tas atbildēja 2013. gada 7. jūnija e-pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(14)

Komisija 2013. gada 21. maija e-pasta vēstulē uzdeva papildu jautājumus WienCont, uz kuriem tas atbildēja 2013. gada 7. jūnija e-pasta vēstulē.

| (15) | Briselē 6. jūnijā notika Komisijas un Slovākijas sanāksme. |
| --- | --- |

(15)

Briselē 6. jūnijā notika Komisijas un Slovākijas sanāksme.

| (16) | Komisija 2013. gada 10. jūnija e-pasta vēstulēs nodeva Slovākijai Metrans un WienCont sniegto nekonfidenciālo informāciju. |
| --- | --- |

(16)

Komisija 2013. gada 10. jūnija e-pasta vēstulēs nodeva Slovākijai Metrans un WienCont sniegto nekonfidenciālo informāciju.

| (17) | Slovākija 2013. gada 10. jūnija vēstulē ierobežoja paziņojuma darbības jomu, attiecinot to uz vienu termināli Žilinā (Žilina). |
| --- | --- |

(17)

Slovākija 2013. gada 10. jūnija vēstulē ierobežoja paziņojuma darbības jomu, attiecinot to uz vienu termināli Žilinā (Žilina).

| (18) | Slovākija iesniedza savas piezīmes par Metrans un WienCont sniegto informāciju 2013. gada 14. jūnijā. |
| --- | --- |

(18)

Slovākija iesniedza savas piezīmes par Metrans un WienCont sniegto informāciju 2013. gada 14. jūnijā.

| (19) | Komisija 2013. gada 18. jūnija e-pasta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, ko tā saņēma 2013. gada 19. jūnija e-pasta vēstulē. |
| --- | --- |

(19)

Komisija 2013. gada 18. jūnija e-pasta vēstulē pieprasīja papildu informāciju, ko tā saņēma 2013. gada 19. jūnija e-pasta vēstulē.

2.   PASĀKUMA UN TO PIEZĪMJU APRAKSTS, KAS SAŅEMTAS PIRMS IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANAS

2.1.   INTERMODĀLIE PĀRKRAUŠANAS TERMINĀĻI

| (20) | Sākotnējā paziņojumā norādīts, ka ar pasākumu tiks nodrošināta kontinentāliem kombinētiem kravu pārvadājumiem piemērota sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu tīkla būvniecība un ekspluatācija. Slovākija sākotnēji plānoja finansēt četru šādu sabiedriski pieejamu intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecību: Bratislavā–Pālenisko (Bratislava–Pálenisko), Leopoldovā–Hlohovecā (Leopoldov–Hlohovec), Žilinā–Tepličkā (Žilina–Teplička) un Košicē–Bočarā (Košice–Bočiar). |
| --- | --- |

(20)

Sākotnējā paziņojumā norādīts, ka ar pasākumu tiks nodrošināta kontinentāliem kombinētiem kravu pārvadājumiem piemērota sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu tīkla būvniecība un ekspluatācija. Slovākija sākotnēji plānoja finansēt četru šādu sabiedriski pieejamu intermodālo pārkraušanas termināļu būvniecību: Bratislavā–Pālenisko (Bratislava–Pálenisko), Leopoldovā–Hlohovecā (Leopoldov–Hlohovec), Žilinā–Tepličkā (Žilina–Teplička) un Košicē–Bočarā (Košice–Bočiar).

| (21) | Lēmumu par termināļu sākotnējo skaitu un to atrašanās vietu Slovākija pieņēma, pamatojoties uz tirgus pētījumu, ko 2007. gadā sagatavoja Intraco Consulting – Beļģijas uzņēmums, kas sniedz konsultācijas par kombinēto pārvadājumu un loģistikas koordinēšanu. Termināļu skaitu un atrašanās vietu noteica, ņemot vērā šādus faktorus:






  — | ar termināļiem būtu jāapkalpo iespējami lielākā teritorija Slovākijā, |
| --- | --- | --- |

(21)

Lēmumu par termināļu sākotnējo skaitu un to atrašanās vietu Slovākija pieņēma, pamatojoties uz tirgus pētījumu, ko 2007. gadā sagatavoja Intraco Consulting – Beļģijas uzņēmums, kas sniedz konsultācijas par kombinēto pārvadājumu un loģistikas koordinēšanu. Termināļu skaitu un atrašanās vietu noteica, ņemot vērā šādus faktorus:

—

ar termināļiem būtu jāapkalpo iespējami lielākā teritorija Slovākijā,

| — | termināļu jaudas pilnīgas izmantošanas potenciāls, |
| --- | --- |

—

termināļu jaudas pilnīgas izmantošanas potenciāls,

| — | atrašanās uz galvenajām dzelzceļa līnijām, kas ietilpst Eiropas transporta tīkla (TEN-T) Eiropas transporta koridoros, un atrašanās uz dzelzceļa savienojumiem, kas iekļauti Eiropas Nolīgumā par nozīmīgākajām starptautiskā kombinētā transporta līnijām un ar tām saistītiem objektiem (“AGTC nolīgums”), |
| --- | --- |

—

atrašanās uz galvenajām dzelzceļa līnijām, kas ietilpst Eiropas transporta tīkla (TEN-T) Eiropas transporta koridoros, un atrašanās uz dzelzceļa savienojumiem, kas iekļauti Eiropas Nolīgumā par nozīmīgākajām starptautiskā kombinētā transporta līnijām un ar tām saistītiem objektiem (“AGTC nolīgums”),

| — | plānoto Slovākijas rūpniecisko parku savienojamība. |
| --- | --- |

—

plānoto Slovākijas rūpniecisko parku savienojamība.

| (22) | Tā kā lēmumā par procedūras sākšanu norādīts, ka paziņotais pasākums varētu radīt konkurences izkropļojumus, Slovākija nolēma ierobežot tā darbības jomu un finansēt viena kontinentāliem kombinētiem kravu pārvadājumiem piemērota sabiedriskā intermodālā pārkraušanas termināļa būvniecību un ekspluatāciju Žilinā–Tepličkā. Šis terminālis būs izmēģinājuma projekts turpmāku Slovākijas sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu iespējamai būvniecībai. |
| --- | --- |

(22)

Tā kā lēmumā par procedūras sākšanu norādīts, ka paziņotais pasākums varētu radīt konkurences izkropļojumus, Slovākija nolēma ierobežot tā darbības jomu un finansēt viena kontinentāliem kombinētiem kravu pārvadājumiem piemērota sabiedriskā intermodālā pārkraušanas termināļa būvniecību un ekspluatāciju Žilinā–Tepličkā. Šis terminālis būs izmēģinājuma projekts turpmāku Slovākijas sabiedrisko intermodālo pārkraušanas termināļu iespējamai būvniecībai.

| (23) | Tas būs sabiedriski pieejams intermodāls pārkraušanas terminālis, kas atbildīs AGTC nolīgumam un Starptautiskās Dzelzceļu savienības (UIC) noteikumiem. |
| --- | --- |

(23)

Tas būs sabiedriski pieejams intermodāls pārkraušanas terminālis, kas atbildīs AGTC nolīgumam un Starptautiskās Dzelzceļu savienības (UIC) noteikumiem.

| (24) | Konkrēto izmēģinājuma projekta īstenošanas vietu izvēlējās tāpēc, ka tā atrodas vistālāk no pašreizējiem modernajiem un plašajiem termināļiem un vienlaikus atbilst 21. apsvērumā minētajām prasībām. |
| --- | --- |

(24)

Konkrēto izmēģinājuma projekta īstenošanas vietu izvēlējās tāpēc, ka tā atrodas vistālāk no pašreizējiem modernajiem un plašajiem termināļiem un vienlaikus atbilst 21. apsvērumā minētajām prasībām.

| (25) | Katra termināļa izmantojamais garums būs 750 metrus garš sliežu ceļš; virs tā būs divi ar kombinēto pārvadājumu vienību āķiem aprīkoti portālceltņi, ar kuriem varēs pārkraut maināmas kombinēto pārvadājumu virsbūves un puspiekabes, ko izmanto kontinentālajiem pārvadājumiem, kā arī intermodālos (ISO) jūras konteinerus. Zem celtņiem būs leņķiskas stāvvietas, lai nodrošinātu puspiekabju optimālu pārkraušanu un īstermiņa glabāšanas vietu tādām maināmām virsbūvēm, ko nevar kraut kaudzē. Jaunā termināļa gada jauda būs 450 000 bruto tonnu. Termināļa būvniecība būtu jāpabeidz 2015. gadā. |
| --- | --- |

(25)

Katra termināļa izmantojamais garums būs 750 metrus garš sliežu ceļš; virs tā būs divi ar kombinēto pārvadājumu vienību āķiem aprīkoti portālceltņi, ar kuriem varēs pārkraut maināmas kombinēto pārvadājumu virsbūves un puspiekabes, ko izmanto kontinentālajiem pārvadājumiem, kā arī intermodālos (ISO) jūras konteinerus. Zem celtņiem būs leņķiskas stāvvietas, lai nodrošinātu puspiekabju optimālu pārkraušanu un īstermiņa glabāšanas vietu tādām maināmām virsbūvēm, ko nevar kraut kaudzē. Jaunā termināļa gada jauda būs 450 000 bruto tonnu. Termināļa būvniecība būtu jāpabeidz 2015. gadā.

| (26) | Terminālis būs valsts īpašums. Īpašumtiesības valsts vārdā īstenos valsts dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieks Železnice Slovenskej republiky (“ŽSR”). Konkrētāk, ŽSR tiks uzdots iekasēt koncesijas maksas no termināļa operatora. |
| --- | --- |

(26)

Terminālis būs valsts īpašums. Īpašumtiesības valsts vārdā īstenos valsts dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieks Železnice Slovenskej republiky (“ŽSR”). Konkrētāk, ŽSR tiks uzdots iekasēt koncesijas maksas no termināļa operatora.

| (27) | Līgums par termināļa ekspluatāciju tiks slēgts uz trīsdesmit gadu periodu, un to uzticēs nediskriminējošā un pārredzamā konkursa procedūrā izvēlētam operatoram. Lai nodrošinātu nediskriminējošu pieeju terminālim un nepieļautu interešu konfliktu starp izvēlēto termināļa operatoru un transporta nozares uzņēmumiem, termināļa operators nedrīkst būt transporta nozares uzņēmums, kas izmanto termināli, lai tas nekonkurētu ar tiem pārvadājumu uzņēmumiem un kombinēto pārvadājumu uzņēmumiem, kuri būs termināļa izmantotāji. Ja izvēlētais operators nepildīs koncesijas līgumā paredzētos nosacījumus, valsts varēs anulēt koncesiju un rīkot jaunu konkursu. |
| --- | --- |

(27)

Līgums par termināļa ekspluatāciju tiks slēgts uz trīsdesmit gadu periodu, un to uzticēs nediskriminējošā un pārredzamā konkursa procedūrā izvēlētam operatoram. Lai nodrošinātu nediskriminējošu pieeju terminālim un nepieļautu interešu konfliktu starp izvēlēto termināļa operatoru un transporta nozares uzņēmumiem, termināļa operators nedrīkst būt transporta nozares uzņēmums, kas izmanto termināli, lai tas nekonkurētu ar tiem pārvadājumu uzņēmumiem un kombinēto pārvadājumu uzņēmumiem, kuri būs termināļa izmantotāji. Ja izvēlētais operators nepildīs koncesijas līgumā paredzētos nosacījumus, valsts varēs anulēt koncesiju un rīkot jaunu konkursu.

| (28) | Publiska pieeja terminālim tiks garantēta, ar izvēlēto termināļu operatoru noslēgtajā koncesijas līgumā iekļaujot noteikumu, ka pakalpojumus piedāvās nediskriminējoši un par atklātām tirgus cenām. Arī lēmumā, ar ko piešķirs tiesības slēgt līgumu, būs iekļauta klauzula, kas nodrošinās nediskriminējošu un publisku pieeju infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(28)

Publiska pieeja terminālim tiks garantēta, ar izvēlēto termināļu operatoru noslēgtajā koncesijas līgumā iekļaujot noteikumu, ka pakalpojumus piedāvās nediskriminējoši un par atklātām tirgus cenām. Arī lēmumā, ar ko piešķirs tiesības slēgt līgumu, būs iekļauta klauzula, kas nodrošinās nediskriminējošu un publisku pieeju infrastruktūrai.

2.2.   PASĀKUMA JURIDISKAIS PAMATS

| (29) | Pasākuma finansējums tiks piešķirts, pamatojoties uz Likuma Nr. 231/1999 par valsts atbalstu grozītās versijas 4. panta 2. punkta m) apakšpunktu un Likumu Nr. 523/2004 par valsts pārvaldes budžeta noteikumiem, ar ko groza konkrētus likumus. |
| --- | --- |

(29)

Pasākuma finansējums tiks piešķirts, pamatojoties uz Likuma Nr. 231/1999 par valsts atbalstu grozītās versijas 4. panta 2. punkta m) apakšpunktu un Likumu Nr. 523/2004 par valsts pārvaldes budžeta noteikumiem, ar ko groza konkrētus likumus.

2.3.   BUDŽETS

| (30) | Slovākijas paredzētais sākotnējais ieguldījums termināļa būvniecībā ir EUR 25,04 miljoni. Termināli būvēs valsts, un tas būs valsts īpašums. Ar šo summu, ko finansēs no Kohēzijas fonda līdzekļiem (85 %) un valsts līdzekļiem (15 %), tiks segtas visas sākotnējās ieguldījumu izmaksas. Taču termināļa operatoram piecpadsmit gadus būs jāmaksā koncesijas maksas vismaz 15 % apmērā no ieguldījumu izmaksām. |
| --- | --- |

(30)

Slovākijas paredzētais sākotnējais ieguldījums termināļa būvniecībā ir EUR 25,04 miljoni. Termināli būvēs valsts, un tas būs valsts īpašums. Ar šo summu, ko finansēs no Kohēzijas fonda līdzekļiem (85 %) un valsts līdzekļiem (15 %), tiks segtas visas sākotnējās ieguldījumu izmaksas. Taču termināļa operatoram piecpadsmit gadus būs jāmaksā koncesijas maksas vismaz 15 % apmērā no ieguldījumu izmaksām.

2.4.   ATBALSTA SAŅĒMĒJS

| (31) | Atbalsta saņēmējs ir termināļa operators, jo tas varēs izmantot infrastruktūru, par kuru maksās tādas koncesijas maksas, ar ko tiks segta tikai neliela daļa no termināļa kopējām būvniecības izmaksām. |
| --- | --- |

(31)

Atbalsta saņēmējs ir termināļa operators, jo tas varēs izmantot infrastruktūru, par kuru maksās tādas koncesijas maksas, ar ko tiks segta tikai neliela daļa no termināļa kopējām būvniecības izmaksām.

| (32) | ŽSR netiek uzskatīts par atbalsta saņēmēju, jo tas tikai administrēs īpašumtiesības valsts vārdā. Turklāt koncesijas maksas, kas ŽSR būs jāiekasē valsts vārdā, samazinās kompensāciju, ko tas kā valsts dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieks saņems no valsts par publiskā uzdevuma izpildi. |
| --- | --- |

(32)

ŽSR netiek uzskatīts par atbalsta saņēmēju, jo tas tikai administrēs īpašumtiesības valsts vārdā. Turklāt koncesijas maksas, kas ŽSR būs jāiekasē valsts vārdā, samazinās kompensāciju, ko tas kā valsts dzelzceļa infrastruktūras pārvaldnieks saņems no valsts par publiskā uzdevuma izpildi.

2.5.   ATBALSTA APVIENOŠANA UN PASĀKUMA NEĪSTENOŠANAS PIENĀKUMS

| (33) | Attiecīgo pasākuma atbilstīgo izmaksu segšanai nedrīkst saņemt atbalstu no vairākiem avotiem. |
| --- | --- |

(33)

Attiecīgo pasākuma atbilstīgo izmaksu segšanai nedrīkst saņemt atbalstu no vairākiem avotiem.

| (34) | Atbalstu piešķirs pēc tam, kad būs saņemta Komisijas piekrišana. |
| --- | --- |

(34)

Atbalstu piešķirs pēc tam, kad būs saņemta Komisijas piekrišana.

2.6.   PROCEDŪRAS SĀKŠANAS PAMATOJUMS

| (35) | Attiecībā uz sākotnējo paziņojumu, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Komisija pārbaudīja:






  a) | vai Slovākijā jābūvē intermodālie pārkraušanas termināļi un jāattīsta kontinentālie kombinētie pārvadājumi, lai veicinātu pārvadājumu novirzīšanu no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem; un |
| --- | --- | --- |

(35)

Attiecībā uz sākotnējo paziņojumu, sākot LESD 108. panta 2. punktā paredzēto procedūru, Komisija pārbaudīja:

a)

vai Slovākijā jābūvē intermodālie pārkraušanas termināļi un jāattīsta kontinentālie kombinētie pārvadājumi, lai veicinātu pārvadājumu novirzīšanu no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem; un

| b) | vai šā pasākuma radītie konkurences izkropļojumi nebūs pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

b)

vai šā pasākuma radītie konkurences izkropļojumi nebūs pretrunā kopīgām interesēm.

3.   SLOVĀKIJAS PIEZĪMES ATTIECĪBĀ UZ LĒMUMU PAR IZMEKLĒŠANAS PROCEDŪRAS SĀKŠANU

| (36) | Komentējot vajadzību piešķirt atbalstu, Slovākija vēlreiz norādīja, ka saskaņā ar Komisijai iesniegtajiem pētījumiem un analīzi, kā arī termināļu turpmāko izmantotāju viedokļiem, ja netiks uzbūvēti sabiedriski un neitrāli termināļi, nākotnē neizdosies pārvadājumus ar autotransportu ievērojami novirzīt uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. Slovākija atsaucas uz Kombiverkehr, kas konstatējis, ka Slovākijā būtiski pieaudzis pieprasījums pēc kombinētiem pārvadājumiem, jo īpaši Eiropas austrumu un dienvidu asī. Taču šo pieprasījumu varētu apmierināt tikai tad, ja būtu pieejami ērti izvietoti un darbspējīgi termināļi, kam būtu pietiekama jauda nodrošināt pilnīgi neitrālus pakalpojumus, kā paredzēts Vācijas termināļu būvniecības programmā. |
| --- | --- |

(36)

Komentējot vajadzību piešķirt atbalstu, Slovākija vēlreiz norādīja, ka saskaņā ar Komisijai iesniegtajiem pētījumiem un analīzi, kā arī termināļu turpmāko izmantotāju viedokļiem, ja netiks uzbūvēti sabiedriski un neitrāli termināļi, nākotnē neizdosies pārvadājumus ar autotransportu ievērojami novirzīt uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem. Slovākija atsaucas uz Kombiverkehr, kas konstatējis, ka Slovākijā būtiski pieaudzis pieprasījums pēc kombinētiem pārvadājumiem, jo īpaši Eiropas austrumu un dienvidu asī. Taču šo pieprasījumu varētu apmierināt tikai tad, ja būtu pieejami ērti izvietoti un darbspējīgi termināļi, kam būtu pietiekama jauda nodrošināt pilnīgi neitrālus pakalpojumus, kā paredzēts Vācijas termināļu būvniecības programmā.

| (37) | Komentējot Komisijas šaubas par to, vai konkurences izkropļojumi nebūs pretrunā kopīgām interesēm, Slovākija norāda, ka, pirmkārt, projekta mērķis ir attīstīt kontinentālos intermodālos pārvadājumus, ko patlaban neizmanto vispār vai izmanto ļoti ierobežoti, jo tie ir pilnīgi jauns intermodālo pārvadājumu nozares segments. Otrkārt, paredzētie ārējo izmaksu ietaupījumi ir 13 reižu lielāki par ieguldījumu izmaksām, un vairākums ietaupījumu tiks nodrošināti ES ārpus Slovākijas. Visbeidzot, konkurences izkropļojumus līdz minimumam samazinās, nosakot, ka jauno termināļu operatoram koncesijas maksu veidā būs jāmaksā 15 % no kopējām ieguldījumu izmaksām, savukārt tā sniegto pakalpojumu cenas tiks regulētas un kontrolētas. |
| --- | --- |

(37)

Komentējot Komisijas šaubas par to, vai konkurences izkropļojumi nebūs pretrunā kopīgām interesēm, Slovākija norāda, ka, pirmkārt, projekta mērķis ir attīstīt kontinentālos intermodālos pārvadājumus, ko patlaban neizmanto vispār vai izmanto ļoti ierobežoti, jo tie ir pilnīgi jauns intermodālo pārvadājumu nozares segments. Otrkārt, paredzētie ārējo izmaksu ietaupījumi ir 13 reižu lielāki par ieguldījumu izmaksām, un vairākums ietaupījumu tiks nodrošināti ES ārpus Slovākijas. Visbeidzot, konkurences izkropļojumus līdz minimumam samazinās, nosakot, ka jauno termināļu operatoram koncesijas maksu veidā būs jāmaksā 15 % no kopējām ieguldījumu izmaksām, savukārt tā sniegto pakalpojumu cenas tiks regulētas un kontrolētas.

| (38) | Attiecībā uz lēmumā par izmeklēšanas procedūras sākšanu paustajām bažām Slovākija norāda, ka jaunie termināļi nodrošinās aptuveni 16 % no Slovākijas kopējās intermodālo termināļu teorētiskās jaudas, kas izteikta kā turpmāk redzamajā tabulā norādītā intermodālo pārvadājumu vienību (ITU) pārkraušanas jauda.







  Slovākijas intermodālo pārkraušanas termināļu jauda |
| --- | --- |
| Intermodālie pārkraušanas termināļi | ITU izteikta pārkraušanas jauda |
| Teorētiskā | Daļa procentos |
| Bratislava–Ú
  NS | 30 000 | |
| Bratislava–Prīstava (Bratislava–Pr
  ístav) | 20 000 | |
| Slādkovičova | 20 000 | |
| Žilina–Intrans | 60 000 | |
| Dunajska–Streda | 600 000 | |
| Košice–Intrans | 45 000 | |
| Košice–Haniska | 100 000 | |
| Dobra (Dobr
  á) | 75 000 | |
| Ružomberoka (Ružomberok) | 30 000 | |
| Pašreizējā–kopā | 980 000
   (3) | 84 % |
| Bratislava–Prīstava | 40 000 | |
| Leopoldova | 40 000 | |
| Žilina–Teplička | 40 000 | |
| Košice–Bočara | 40 000 | |
| Jaunā – kopā | 180 000
   (4) | 16 % |
| Visi termināļi – kopā | 1 160 000 | 100 % |

(38)

Attiecībā uz lēmumā par izmeklēšanas procedūras sākšanu paustajām bažām Slovākija norāda, ka jaunie termināļi nodrošinās aptuveni 16 % no Slovākijas kopējās intermodālo termināļu teorētiskās jaudas, kas izteikta kā turpmāk redzamajā tabulā norādītā intermodālo pārvadājumu vienību (ITU) pārkraušanas jauda.

Slovākijas intermodālo pārkraušanas termināļu jauda

Intermodālie pārkraušanas termināļi

ITU izteikta pārkraušanas jauda

Teorētiskā

Daļa procentos

Bratislava–Ú
  NS

30 000

Bratislava–Prīstava (Bratislava–Pr
  ístav)

20 000

Slādkovičova

20 000

Žilina–Intrans

60 000

Dunajska–Streda

600 000

Košice–Intrans

45 000

Košice–Haniska

100 000

Dobra (Dobr
  á)

75 000

Ružomberoka (Ružomberok)

30 000

Pašreizējā–kopā

980 000
   (3)

84 %

Bratislava–Prīstava

40 000

Leopoldova

40 000

Žilina–Teplička

40 000

Košice–Bočara

40 000

Jaunā – kopā

180 000
   (4)

16 %

Visi termināļi – kopā

1 160 000

100 %

| (39) | Slovākija arī iesniedza turpmāk norādītos skaitliskos datus par starptautisko kravu autopārvadājumu attīstību Slovākijā.








  Gads | Starptautiskie kravu autopārvadājumi
  (tūkstošos tonnu) | Gada pieaugums | Kumulatīvais pieaugums |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2007 | 27 202 | | |
| 2008 | 30 931 | 13,7 | 13,7 |
| 2009 | 29 879 | – 3,4 | 9,8 |
| 2010 | 30 866 | 3,3 | 13,5 |
| 2011 | 33 585 | 8,8 | 23,5 |
| Informācijas avots: Slovākijas Republikas Statistikas birojs. |

(39)

Slovākija arī iesniedza turpmāk norādītos skaitliskos datus par starptautisko kravu autopārvadājumu attīstību Slovākijā.

Gads

Starptautiskie kravu autopārvadājumi

(tūkstošos tonnu)

Gada pieaugums

Kumulatīvais pieaugums

2007

27 202

2008

30 931

13,7

13,7

2009

29 879

– 3,4

9,8

2010

30 866

3,3

13,5

2011

33 585

8,8

23,5

Informācijas avots: Slovākijas Republikas Statistikas birojs.

| (40) | Visbeidzot, Slovākija norāda, ka tā sabiedriskajam intermodālajam terminālim piemēros 31. pantu un 56. panta 9. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/34/ES (5), kas būs jātransponē valsts tiesību aktos līdz 2015. gada 16. jūnijam. Saskaņā ar Slovākijas iestāžu sniegto informāciju ar šiem noteikumiem tiks nodrošināts pietiekams regulējums, kas samazinās ar pašreizējo termināļu klientu pārņemšanu saistīto ietekmi. |
| --- | --- |

(40)

Visbeidzot, Slovākija norāda, ka tā sabiedriskajam intermodālajam terminālim piemēros 31. pantu un 56. panta 9. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/34/ES (5), kas būs jātransponē valsts tiesību aktos līdz 2015. gada 16. jūnijam. Saskaņā ar Slovākijas iestāžu sniegto informāciju ar šiem noteikumiem tiks nodrošināts pietiekams regulējums, kas samazinās ar pašreizējo termināļu klientu pārņemšanu saistīto ietekmi.

4.   IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMES

4.1.   SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS ĶĪMISKĀS UN FARMACEITISKĀS RŪPNIECĪBAS ASOCIĀCIJA

| (41) | Slovākijas Republikas Ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības asociācijas (“ZCHFP SR”) interesēs ir droši un ekoloģiski ķīmiskās rūpniecības preču pārvadājumi. Tāpēc tā piedalījās ChemLog projektā, kura mērķis bija plānot, analizēt un atbalstīt kombinētos pārvadājumus un sabiedriskos intermodālos termināļus Slovākijā. |
| --- | --- |

(41)

Slovākijas Republikas Ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības asociācijas (“ZCHFP SR”) interesēs ir droši un ekoloģiski ķīmiskās rūpniecības preču pārvadājumi. Tāpēc tā piedalījās ChemLog projektā, kura mērķis bija plānot, analizēt un atbalstīt kombinētos pārvadājumus un sabiedriskos intermodālos termināļus Slovākijā.

| (42) | ZCHFP SR savām piezīmēm pievienoja divus pētījumus, kas izstrādāti, īstenojot ChemLog – Eiropas sadarbības projektu, ko īsteno reģionālās iestādes, ķīmiskās rūpniecības asociācijas un zinātniskās iestādes no Vācijas, Polijas, Čehijas, Slovākijas, Ungārijas un Itālijas un kurā piedalās ZCHFP SR: “Stratēģija ķimikāliju kombinēto pārvadājumu attīstībai Centrāleiropā” un “Priekšizpēte – ķimikāliju dzelzceļa pārvadājumu attīstība Slovākijā saistībā ar kaimiņvalstīm un darbspējīgiem kombinēto pārvadājumu termināļiem”. |
| --- | --- |

(42)

ZCHFP SR savām piezīmēm pievienoja divus pētījumus, kas izstrādāti, īstenojot ChemLog – Eiropas sadarbības projektu, ko īsteno reģionālās iestādes, ķīmiskās rūpniecības asociācijas un zinātniskās iestādes no Vācijas, Polijas, Čehijas, Slovākijas, Ungārijas un Itālijas un kurā piedalās ZCHFP SR: “Stratēģija ķimikāliju kombinēto pārvadājumu attīstībai Centrāleiropā” un “Priekšizpēte – ķimikāliju dzelzceļa pārvadājumu attīstība Slovākijā saistībā ar kaimiņvalstīm un darbspējīgiem kombinēto pārvadājumu termināļiem”.

| (43) | ZCHFP SR secina, ka sabiedriskie termināļi Slovākijā labvēlīgi ietekmēs galvenokārt kontinentālos kombinētos pārvadājumus, jo pašreizējos termināļos tiek transportēti tikai ISO konteineri. ZCHFP SR norāda, ka no Slovākijas pa dzelzceļu pārvadātas tikai nedaudzas maināmas virsbūves un puspiekabes, jo pašreizējiem operatoriem par tām nav intereses un Slovākijā patlaban nav pastāvīgu savienojumu ar intermodālo pārvadājumu mezglu Rietumeiropā. |
| --- | --- |

(43)

ZCHFP SR secina, ka sabiedriskie termināļi Slovākijā labvēlīgi ietekmēs galvenokārt kontinentālos kombinētos pārvadājumus, jo pašreizējos termināļos tiek transportēti tikai ISO konteineri. ZCHFP SR norāda, ka no Slovākijas pa dzelzceļu pārvadātas tikai nedaudzas maināmas virsbūves un puspiekabes, jo pašreizējiem operatoriem par tām nav intereses un Slovākijā patlaban nav pastāvīgu savienojumu ar intermodālo pārvadājumu mezglu Rietumeiropā.

4.2.   BOHEMIAKOMBI

| (44) | Bohemiakombi ir kombinēto pārvadājumu uzņēmums, kas darbojas Slovākijā un galvenokārt nodrošina pārvadājumus, izmantojot uzņēmumu rezerves ceļus. Bohemiakombi norādīja, ka galvenie Eiropas kontinentālo pārvadājumu līniju izmantotāji ir mazie un vidējie autopārvadātāji un ekspeditori. Tie piedāvā tiešās piegādes pārvadājumus, un, lai izmantotu kombinētos pārvadājumus, tiem vajadzīgi neitrālu termināļu un kombinēto pārvadājumu uzņēmumu pakalpojumi. Šie MVU nevar ieguldīt savos termināļos, tāpēc tiem ir vajadzīga sabiedriskā pārkraušanas infrastruktūra. Ja tādas nav, šie uzņēmumi izmanto tikai autopārvadājumus. |
| --- | --- |

(44)

Bohemiakombi ir kombinēto pārvadājumu uzņēmums, kas darbojas Slovākijā un galvenokārt nodrošina pārvadājumus, izmantojot uzņēmumu rezerves ceļus. Bohemiakombi norādīja, ka galvenie Eiropas kontinentālo pārvadājumu līniju izmantotāji ir mazie un vidējie autopārvadātāji un ekspeditori. Tie piedāvā tiešās piegādes pārvadājumus, un, lai izmantotu kombinētos pārvadājumus, tiem vajadzīgi neitrālu termināļu un kombinēto pārvadājumu uzņēmumu pakalpojumi. Šie MVU nevar ieguldīt savos termināļos, tāpēc tiem ir vajadzīga sabiedriskā pārkraušanas infrastruktūra. Ja tādas nav, šie uzņēmumi izmanto tikai autopārvadājumus.

| (45) | Bohemiakombi apgalvo, ka privātos termināļus kontinentālo pārvadājumu vajadzībām var izmantot tikai ļoti ierobežoti, jo termināļu operatori arī piedāvā tiešās piegādes pārvadājumus un tādējādi tieši konkurē ar autopārvadātājiem. Tāpēc, izmantojot privātos termināļus, pastāv risks, ka no autoceļiem uz dzelzceļu novirzītos pārvadājumus varētu pārņemt privātā termināļa operators, kam ir pieejama visa informācija par sūtījumiem un kas piedāvā konkurējošus pakalpojumus. |
| --- | --- |

(45)

Bohemiakombi apgalvo, ka privātos termināļus kontinentālo pārvadājumu vajadzībām var izmantot tikai ļoti ierobežoti, jo termināļu operatori arī piedāvā tiešās piegādes pārvadājumus un tādējādi tieši konkurē ar autopārvadātājiem. Tāpēc, izmantojot privātos termināļus, pastāv risks, ka no autoceļiem uz dzelzceļu novirzītos pārvadājumus varētu pārņemt privātā termināļa operators, kam ir pieejama visa informācija par sūtījumiem un kas piedāvā konkurējošus pakalpojumus.

| (46) | Bohemiakombi norāda, ka parastā maksa par intermodālo pārkraušanu Slovākijā ir EUR 45–50 par vienu pārkraušanas vienību un tā ir divreiz lielāka par citu ES dalībvalstu sabiedrisko termināļu izmantošanas maksu. Bohemiakombi uzskata, ka tas kavē pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu. Bohemiakombi ir pārliecināts, ka par publiskiem līdzekļiem būvēti sabiedriskie intermodālie termināļi sniegs lētākus pakalpojumus un tādējādi mazinās šķērsli pārejai uz dzelzceļa pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(46)

Bohemiakombi norāda, ka parastā maksa par intermodālo pārkraušanu Slovākijā ir EUR 45–50 par vienu pārkraušanas vienību un tā ir divreiz lielāka par citu ES dalībvalstu sabiedrisko termināļu izmantošanas maksu. Bohemiakombi uzskata, ka tas kavē pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu. Bohemiakombi ir pārliecināts, ka par publiskiem līdzekļiem būvēti sabiedriskie intermodālie termināļi sniegs lētākus pakalpojumus un tādējādi mazinās šķērsli pārejai uz dzelzceļa pārvadājumiem.

| (47) | Bohemiakombi secina, ka valsts atbalsts pastiprinās konkurenci intermodālo termināļu pakalpojumu tirgū. |
| --- | --- |

(47)

Bohemiakombi secina, ka valsts atbalsts pastiprinās konkurenci intermodālo termināļu pakalpojumu tirgū.

4.3.   KOMBIVERKEHR

| (48) | Kombiverkehr norāda, ka tas uz Slovākiju transportē ļoti maz kontinentālo vienību – mazāk par 1 000 gadā. Kombiverkehr apgalvo, ka galvenais iemesls ir lielās pārkraušanas izmaksas, kas pārsniedz EUR 45 par vienu vienību, ko no kravas automobiļa pārkrauj vilcienā un otrādi, vai ir aptuveni divreiz lielākas nekā publiski līdzfinansētos termināļos Vācijā. Patlaban pārvadātās vienības lielākoties ir ķīmijas rūpniecības preces, kuru pārvadājumi ar autotransportu ir dārgāki un rada lielāku risku videi. Turklāt ķīmiskās rūpniecības preču pārvadājumu vienības bieži var pārkraut no augšpuses, izmantojot tādu pašu sadalītāju kā kombinēto jūras pārvadājumu vienībām. |
| --- | --- |

(48)

Kombiverkehr norāda, ka tas uz Slovākiju transportē ļoti maz kontinentālo vienību – mazāk par 1 000 gadā. Kombiverkehr apgalvo, ka galvenais iemesls ir lielās pārkraušanas izmaksas, kas pārsniedz EUR 45 par vienu vienību, ko no kravas automobiļa pārkrauj vilcienā un otrādi, vai ir aptuveni divreiz lielākas nekā publiski līdzfinansētos termināļos Vācijā. Patlaban pārvadātās vienības lielākoties ir ķīmijas rūpniecības preces, kuru pārvadājumi ar autotransportu ir dārgāki un rada lielāku risku videi. Turklāt ķīmiskās rūpniecības preču pārvadājumu vienības bieži var pārkraut no augšpuses, izmantojot tādu pašu sadalītāju kā kombinēto jūras pārvadājumu vienībām.

| (49) | Saskaņā ar Kombiverkehr sniegto informāciju Slovākijā starptautiskajos pārvadājumos galvenokārt pārvadā pamatkravu, piemēram, fasētus produktus, automobiļu rūpniecības produktus, iekārtas un patēriņa preces, kas iekrautas puspiekabēs un daļēji arī maināmās virsbūvēs. Taču Slovākijas termināļos nav šādu vienību pārkraušanai vajadzīgā aprīkojuma. |
| --- | --- |

(49)

Saskaņā ar Kombiverkehr sniegto informāciju Slovākijā starptautiskajos pārvadājumos galvenokārt pārvadā pamatkravu, piemēram, fasētus produktus, automobiļu rūpniecības produktus, iekārtas un patēriņa preces, kas iekrautas puspiekabēs un daļēji arī maināmās virsbūvēs. Taču Slovākijas termināļos nav šādu vienību pārkraušanai vajadzīgā aprīkojuma.

| (50) | Kombiverkehr uzskata, ka, lai attīstītu ilgtspējīgus kontinentālos kombinētos pārvadājumus, vajadzīgi:






  a) | termināļi, kas atbilst šādām tehniskajām specifikācijām:






  — | 700 m garš izmantojams sliežu ceļš, |
| --- | --- | --- | --- |

(50)

Kombiverkehr uzskata, ka, lai attīstītu ilgtspējīgus kontinentālos kombinētos pārvadājumus, vajadzīgi:

a)

termināļi, kas atbilst šādām tehniskajām specifikācijām:

—

700 m garš izmantojams sliežu ceļš,

| — | tiešs sliežu ceļa savienojums ar galveno dzelzceļa koridoru, |
| --- | --- |

—

tiešs sliežu ceļa savienojums ar galveno dzelzceļa koridoru,

| — | sadalītāji un kombinēto pārvadājumu vienību āķi, |
| --- | --- |

—

sadalītāji un kombinēto pārvadājumu vienību āķi,

| — | pietiekama glabāšanas vieta, ņemot vērā to, ka vienības nevar kraut kaudzēs, |
| --- | --- |

—

pietiekama glabāšanas vieta, ņemot vērā to, ka vienības nevar kraut kaudzēs,

| — | pietiekami daudz rezerves ceļu vilcieniem terminālī vai tā tuvumā; |
| --- | --- |

—

pietiekami daudz rezerves ceļu vilcieniem terminālī vai tā tuvumā;

| b) | pārkraušanas maksas, kas var konkurēt ar autopārvadājumu pārkraušanas izmaksām – ne vairāk kā EUR 20–25 par vienas vienības pārkraušanu no kravas automobiļa vilcienā; |
| --- | --- |

b)

pārkraušanas maksas, kas var konkurēt ar autopārvadājumu pārkraušanas izmaksām – ne vairāk kā EUR 20–25 par vienas vienības pārkraušanu no kravas automobiļa vilcienā;

| c) | neatkarīgi termināļu pārvaldnieki, kas var nodrošināt nediskriminējošu pieeju. Lai gan pašreizējos termināļus var izmantot trešās personas, Kombiverkehr uzskata, ka trešām personām piemērotie nosacījumi ir riskanti. Pirmkārt, tā kā termināļu operatori sniedz arī pārvadāšanas pakalpojumus, trešām personām, kas ir kombinēto pārvadājumu uzņēmumi, vienmēr ir risks, ka termināļa operators pārņems to klientus. Otrkārt, termināļu operatori ir ieinteresēti apkalpot trešās personas tikai tad, kad tiem ir brīva termināļa jauda. Tiklīdz tie ir panākuši pietiekamu pašu pārvadājumu apmēru, tie vairs nevēlas nodrošināt pieeju trešām personām. Visbeidzot, neregulētam termināļa operatoram ir daudz iespēju sarežģīt vai sadārdzināt termināļa izmantošanu trešām personām, piemēram, nosakot cenas un pakalpojumu kvalitāti vai sadalot termināļa stāvvietas. |
| --- | --- |

c)

neatkarīgi termināļu pārvaldnieki, kas var nodrošināt nediskriminējošu pieeju. Lai gan pašreizējos termināļus var izmantot trešās personas, Kombiverkehr uzskata, ka trešām personām piemērotie nosacījumi ir riskanti. Pirmkārt, tā kā termināļu operatori sniedz arī pārvadāšanas pakalpojumus, trešām personām, kas ir kombinēto pārvadājumu uzņēmumi, vienmēr ir risks, ka termināļa operators pārņems to klientus. Otrkārt, termināļu operatori ir ieinteresēti apkalpot trešās personas tikai tad, kad tiem ir brīva termināļa jauda. Tiklīdz tie ir panākuši pietiekamu pašu pārvadājumu apmēru, tie vairs nevēlas nodrošināt pieeju trešām personām. Visbeidzot, neregulētam termināļa operatoram ir daudz iespēju sarežģīt vai sadārdzināt termināļa izmantošanu trešām personām, piemēram, nosakot cenas un pakalpojumu kvalitāti vai sadalot termināļa stāvvietas.

| (51) | Lai Kombiverkehr saviem klientiem nodrošinātu jaunus kombinēto pārvadājumu piekļuves punktus, tam jācieš lieli sākotnējie zaudējumi, kurus varēs atgūt tikai pēc viena vai diviem pastāvīgas darbības gadiem. Tāpēc uzņēmums nevar atļauties piedāvāt jaunus produktus termināļos bez ilgtermiņa drošības garantijas. |
| --- | --- |

(51)

Lai Kombiverkehr saviem klientiem nodrošinātu jaunus kombinēto pārvadājumu piekļuves punktus, tam jācieš lieli sākotnējie zaudējumi, kurus varēs atgūt tikai pēc viena vai diviem pastāvīgas darbības gadiem. Tāpēc uzņēmums nevar atļauties piedāvāt jaunus produktus termināļos bez ilgtermiņa drošības garantijas.

| (52) | Ņemot to vērā, Kombiverkehr atbalsta Slovākijas plānu uzticēt jaunā termināļa ekspluatāciju neatkarīgiem uzņēmumiem. Taču tas arī uzskata, ka kombinēto pārvadājumu operatoriem būtu lielāka interese par termināļa attīstību, ja tie varētu ietekmēt termināļa darbību. Lai termināļa darbība būtu neitrāla un nediskriminējoša, Kombiverkehr iesaka paredzēt šādus nosacījumus:






  — | termināļa operatoram vajadzētu būt neatkarīgam uzņēmumam ar neatkarīgu vadību, |
| --- | --- | --- |

(52)

Ņemot to vērā, Kombiverkehr atbalsta Slovākijas plānu uzticēt jaunā termināļa ekspluatāciju neatkarīgiem uzņēmumiem. Taču tas arī uzskata, ka kombinēto pārvadājumu operatoriem būtu lielāka interese par termināļa attīstību, ja tie varētu ietekmēt termināļa darbību. Lai termināļa darbība būtu neitrāla un nediskriminējoša, Kombiverkehr iesaka paredzēt šādus nosacījumus:

—

termināļa operatoram vajadzētu būt neatkarīgam uzņēmumam ar neatkarīgu vadību,

| — | kombinēto pārvadājumu uzņēmumiem vajadzētu piederēt ne vairāk kā 50 % īpašumtiesību uzņēmumā, kas nodrošina termināļa ekspluatāciju, |
| --- | --- |

—

kombinēto pārvadājumu uzņēmumiem vajadzētu piederēt ne vairāk kā 50 % īpašumtiesību uzņēmumā, kas nodrošina termināļa ekspluatāciju,

| — | termināļa operatoram būtu jāievēro skaidri noteikumi, piemēram, par stāvvietu piešķiršanu un nosacījumiem, |
| --- | --- |

—

termināļa operatoram būtu jāievēro skaidri noteikumi, piemēram, par stāvvietu piešķiršanu un nosacījumiem,

| — | termināļa operators būtu jākontrolē neatkarīgai uzraudzības padomei un dzelzceļa regulatoram. |
| --- | --- |

—

termināļa operators būtu jākontrolē neatkarīgai uzraudzības padomei un dzelzceļa regulatoram.

| (53) | Kombiverkehr uzskata, ka iespēja novirzīt kravu pārvadājumus no autoceļiem uz dzelzceļu ir ļoti liela, jo īpaši maršrutos uz Vāciju (Reinas–Rūras reģionu un Hamburgu/Hannoveri), kā arī uz Nīderlandi un Beļģiju. Patlaban pārvadājumu satiksmes apmērs šajos maršrutos ir aptuveni 1 000 kravas automobiļu nedēļā. |
| --- | --- |

(53)

Kombiverkehr uzskata, ka iespēja novirzīt kravu pārvadājumus no autoceļiem uz dzelzceļu ir ļoti liela, jo īpaši maršrutos uz Vāciju (Reinas–Rūras reģionu un Hamburgu/Hannoveri), kā arī uz Nīderlandi un Beļģiju. Patlaban pārvadājumu satiksmes apmērs šajos maršrutos ir aptuveni 1 000 kravas automobiļu nedēļā.

| (54) | Kombiverkehr apgalvo, ka to interesē tikai kontinentālie kravu pārvadājumi, ko patlaban nodrošina ar autotransportu. Tāpēc, izmantojot jauno termināli, tas nesamazinātu pārkraušanas un kravas apjomu pašreizējos Slovākijas termināļos, kuros jau izmanto kombinētos pārvadājumus. |
| --- | --- |

(54)

Kombiverkehr apgalvo, ka to interesē tikai kontinentālie kravu pārvadājumi, ko patlaban nodrošina ar autotransportu. Tāpēc, izmantojot jauno termināli, tas nesamazinātu pārkraušanas un kravas apjomu pašreizējos Slovākijas termināļos, kuros jau izmanto kombinētos pārvadājumus.

4.4.   DHL

| (55) | DHL apgalvo, ka pašreizējie Slovākijas intermodālie termināļi nav pieejami publiskajiem pakalpojumiem un nenodrošina liberalizētu piekļuvi pārkraušanai no publiskās autotransporta infrastruktūras uz dzelzceļa infrastruktūru. DHL atbalsta Slovākijas iestāžu centienus liberalizēt kombinēto pārvadājumu nozari, būvējot četrus jaunus intermodālos dzelzceļa–autotransporta termināļus. |
| --- | --- |

(55)

DHL apgalvo, ka pašreizējie Slovākijas intermodālie termināļi nav pieejami publiskajiem pakalpojumiem un nenodrošina liberalizētu piekļuvi pārkraušanai no publiskās autotransporta infrastruktūras uz dzelzceļa infrastruktūru. DHL atbalsta Slovākijas iestāžu centienus liberalizēt kombinēto pārvadājumu nozari, būvējot četrus jaunus intermodālos dzelzceļa–autotransporta termināļus.

4.5.   METRANS

| (56) | Metrans apgalvo, ka argumenti, ar kuriem Slovākija pamato valsts atbalstu termināļu būvniecībai, ir nepamatoti, nepareizi un citādi neatbilstīgi. Turpmāk ir apkopoti uzņēmuma iebildumi pret sākotnēji paziņoto pasākumu. |
| --- | --- |

(56)

Metrans apgalvo, ka argumenti, ar kuriem Slovākija pamato valsts atbalstu termināļu būvniecībai, ir nepamatoti, nepareizi un citādi neatbilstīgi. Turpmāk ir apkopoti uzņēmuma iebildumi pret sākotnēji paziņoto pasākumu.

Pašreizējo termināļu neitralitāte

| (57) | Metrans uzskata, ka Slovākijas apgalvojums par to, ka pašreizējo termināļu operatori nenodrošina vajadzīgo pakalpojumu neitralitāti, ir nepatiess un ka Slovākija līdz šim nav iesniegusi apgalvojuma pierādījumus. Metrans savos termināļos sniedz neitrālus pakalpojumus un apkalpo arī neatkarīgus pārvadātājus. Metrans atļauj veikt darbības, kurās iesaistīti citi vilcieni. Piemēram, Interport terminālī, kurš atrodas Košicē un kura operators ir Metrans, tas sniedz tikai ar termināli saistītus pakalpojumus, savukārt pārvadājumus apkalpo citas personas. Ciktāl Metrans zināms, šāda kārtība pastāv arī citos sabiedriski pieejamos termināļos. Slovākija nekad nav izteikusi Metrans oficiālas vai neoficiālas sūdzības par iespējamu neitralitātes trūkumu, un arī konkurences iestādes nav sākušas izmeklēšanu vai citādi vērsušās pie Metrans šajā jautājumā. Turklāt Metrans apgalvo, ka Slovākija nedrīkst liegt sabiedrisko termināļu operatoriem iesaistīties arī pārvadājumu uzņēmējdarbībā, kā rezultātā tie zaudētu pieņemto neitralitāti. Visbeidzot, Metrans apgalvo, ka universālie pakalpojumi nodrošina lielāku tehnisko efektivitāti un cenu pazeminājumu (visu pārvadājumu un pārkraušanas procesu kontrolē ar datoru, un tiek uzlabota pakalpojumu kvalitāte) un šie ieguvumi apvienojumā ar pakalpojumu kvalitāti rada termināļiem iespēju veiksmīgāk konkurēt ar autopārvadājumiem. Izsakoties par to, vai Slovākijas pašreizējo intermodālo termināļu operatori piedāvā intermodālo termināļu pakalpojumus neatkarīgiem kombinēto pārvadājumu uzņēmumiem, un par šo pakalpojumu publiskās reklamēšanas veidu, Metrans norādīja uz savas tīmekļa vietnes sadaļu, kurā piedāvāti noliktavu pakalpojumi, un iesniedza sarakstu, kurā norādīti neatkarīgie pārvadājumu uzņēmumi, pārvadātāji, kuģniecības uzņēmumi un līzinga uzņēmumi, kas izmantojuši tā pakalpojumus. Metrans arī atsaucās uz četriem uzņēmumiem, kuri izmanto tā termināli un piedāvā intermodālo pārvadājumu pakalpojumus. |
| --- | --- |

(57)

Metrans uzskata, ka Slovākijas apgalvojums par to, ka pašreizējo termināļu operatori nenodrošina vajadzīgo pakalpojumu neitralitāti, ir nepatiess un ka Slovākija līdz šim nav iesniegusi apgalvojuma pierādījumus. Metrans savos termināļos sniedz neitrālus pakalpojumus un apkalpo arī neatkarīgus pārvadātājus. Metrans atļauj veikt darbības, kurās iesaistīti citi vilcieni. Piemēram, Interport terminālī, kurš atrodas Košicē un kura operators ir Metrans, tas sniedz tikai ar termināli saistītus pakalpojumus, savukārt pārvadājumus apkalpo citas personas. Ciktāl Metrans zināms, šāda kārtība pastāv arī citos sabiedriski pieejamos termināļos. Slovākija nekad nav izteikusi Metrans oficiālas vai neoficiālas sūdzības par iespējamu neitralitātes trūkumu, un arī konkurences iestādes nav sākušas izmeklēšanu vai citādi vērsušās pie Metrans šajā jautājumā. Turklāt Metrans apgalvo, ka Slovākija nedrīkst liegt sabiedrisko termināļu operatoriem iesaistīties arī pārvadājumu uzņēmējdarbībā, kā rezultātā tie zaudētu pieņemto neitralitāti. Visbeidzot, Metrans apgalvo, ka universālie pakalpojumi nodrošina lielāku tehnisko efektivitāti un cenu pazeminājumu (visu pārvadājumu un pārkraušanas procesu kontrolē ar datoru, un tiek uzlabota pakalpojumu kvalitāte) un šie ieguvumi apvienojumā ar pakalpojumu kvalitāti rada termināļiem iespēju veiksmīgāk konkurēt ar autopārvadājumiem. Izsakoties par to, vai Slovākijas pašreizējo intermodālo termināļu operatori piedāvā intermodālo termināļu pakalpojumus neatkarīgiem kombinēto pārvadājumu uzņēmumiem, un par šo pakalpojumu publiskās reklamēšanas veidu, Metrans norādīja uz savas tīmekļa vietnes sadaļu, kurā piedāvāti noliktavu pakalpojumi, un iesniedza sarakstu, kurā norādīti neatkarīgie pārvadājumu uzņēmumi, pārvadātāji, kuģniecības uzņēmumi un līzinga uzņēmumi, kas izmantojuši tā pakalpojumus. Metrans arī atsaucās uz četriem uzņēmumiem, kuri izmanto tā termināli un piedāvā intermodālo pārvadājumu pakalpojumus.

Kontinentālie pārvadājumi

| (58) | Metrans uzskata, ka nav pareizi apgalvot, ka pašreizējos termināļos neapkalpo kontinentālo pārvadājumu uzņēmumus. Metrans apgalvo, ka no 127 vilcieniem, ko tas apkalpo nedēļā, 12 vilcieni tiek nosūtīti uz Dīsburgu (Duisburg) un 12 vilcieni – uz Roterdamu un tie ir paredzēti tikai kontinentālajiem pārvadājumiem. Turklāt 10 % no visiem apkalpotajiem vilcieniem ietilpst kontinentālo pārvadājumu kategorijā. Aptuveni 50 % no tā Košices–Haniskas terminālī pārkrautās kravas ir paredzēti kontinentālajiem pārvadājumiem. Metrans termināļos ir pieejams aprīkojums darbam ar visām kontinentālo pārvadājumu vienībām, piemēram, konteineru iekrāvēji un noņemamie kombinēto pārvadājumu vienību sadalītāji tādu kontinentālo pārvadājumu vienību pārkraušanai kā maināmas virsbūves un puspiekabes, un vajadzības gadījumā ir iespējams uzbūvēt RO-LA platformas. Taču Metrans norāda, ka pēc šādiem pakalpojumiem nav pieprasījuma. Metrans apgalvo, ka, salīdzinot ar kombinētajiem pārvadājumiem konstruētiem 45 pēdas (13,7 m) platiem ISO palešu konteineriem, kuru pārvadāšana ir par 30 % lētāka nekākravas automobiļu piekabju transportēšana, izmantot maināmas virsbūves, puspiekabes vai kravas automobiļus ir neefektīvi. Turklāt aptuveni 25 % no uzņēmuma apgrozījuma nodrošina ar kontinentālajiem pārvadājumiem saistīti pakalpojumi. Konkrētais tirgus pastāv arī ārpus Slovākijas robežām, jo arī kaimiņvalstu termināļi sniedz ar kontinentālajiem pārvadājumiem saistītus pakalpojumus un ir spēcīgi konkurenti. Metrans apgalvo, ka sabiedriskie termināļi nebūs pielāgoti kontinentālo pārvadājumu vajadzībām. |
| --- | --- |

(58)

Metrans uzskata, ka nav pareizi apgalvot, ka pašreizējos termināļos neapkalpo kontinentālo pārvadājumu uzņēmumus. Metrans apgalvo, ka no 127 vilcieniem, ko tas apkalpo nedēļā, 12 vilcieni tiek nosūtīti uz Dīsburgu (Duisburg) un 12 vilcieni – uz Roterdamu un tie ir paredzēti tikai kontinentālajiem pārvadājumiem. Turklāt 10 % no visiem apkalpotajiem vilcieniem ietilpst kontinentālo pārvadājumu kategorijā. Aptuveni 50 % no tā Košices–Haniskas terminālī pārkrautās kravas ir paredzēti kontinentālajiem pārvadājumiem. Metrans termināļos ir pieejams aprīkojums darbam ar visām kontinentālo pārvadājumu vienībām, piemēram, konteineru iekrāvēji un noņemamie kombinēto pārvadājumu vienību sadalītāji tādu kontinentālo pārvadājumu vienību pārkraušanai kā maināmas virsbūves un puspiekabes, un vajadzības gadījumā ir iespējams uzbūvēt RO-LA platformas. Taču Metrans norāda, ka pēc šādiem pakalpojumiem nav pieprasījuma. Metrans apgalvo, ka, salīdzinot ar kombinētajiem pārvadājumiem konstruētiem 45 pēdas (13,7 m) platiem ISO palešu konteineriem, kuru pārvadāšana ir par 30 % lētāka nekākravas automobiļu piekabju transportēšana, izmantot maināmas virsbūves, puspiekabes vai kravas automobiļus ir neefektīvi. Turklāt aptuveni 25 % no uzņēmuma apgrozījuma nodrošina ar kontinentālajiem pārvadājumiem saistīti pakalpojumi. Konkrētais tirgus pastāv arī ārpus Slovākijas robežām, jo arī kaimiņvalstu termināļi sniedz ar kontinentālajiem pārvadājumiem saistītus pakalpojumus un ir spēcīgi konkurenti. Metrans apgalvo, ka sabiedriskie termināļi nebūs pielāgoti kontinentālo pārvadājumu vajadzībām.

Pašreizējo termināļu atbilstība AGTC nolīgumam

| (59) | Metrans apgalvo, ka ieguldījumi termināļos, kuru specifikācijas atbilst AGTC (750 m gari termināļa sliežu ceļi), ir komerciāli neefektīvi un rada zaudētas izmaksas. Slovākijas un kaimiņvalstu (piemēram, Čehijas un Ungārijas) dzelzceļa infrastruktūra nav piemērota tādiem vilcieniem, kuru garums pārsniedz 550 m. Maz ticams, ka nākamo 5–7 gadu laikā šī situācija mainīsies, taču vairākos termināļos, tostarp abos Metrans termināļos, 1–2 gadu laikā ir iespējams paplašināt termināļu sliežu ceļus līdz 750 m un tādējādi reaģēt, tiklīdz dzelzceļa infrastruktūras jauda būs pietiekama šādu vilcienu izmantošanai. |
| --- | --- |

(59)

Metrans apgalvo, ka ieguldījumi termināļos, kuru specifikācijas atbilst AGTC (750 m gari termināļa sliežu ceļi), ir komerciāli neefektīvi un rada zaudētas izmaksas. Slovākijas un kaimiņvalstu (piemēram, Čehijas un Ungārijas) dzelzceļa infrastruktūra nav piemērota tādiem vilcieniem, kuru garums pārsniedz 550 m. Maz ticams, ka nākamo 5–7 gadu laikā šī situācija mainīsies, taču vairākos termināļos, tostarp abos Metrans termināļos, 1–2 gadu laikā ir iespējams paplašināt termināļu sliežu ceļus līdz 750 m un tādējādi reaģēt, tiklīdz dzelzceļa infrastruktūras jauda būs pietiekama šādu vilcienu izmantošanai.

Neitrālu termināļu būvniecība un ekspluatācija ir iespējama bez valsts atbalsta

| (60) | Metrans apgalvo, ka tas ir labākais pierādījums tam, ka intermodālo termināļu tirgus ir saistošs privātajiem ieguldītājiem un ka šie termināļi var būt komerciāli izdevīgi. Papildus ieguldījumiem jaunā nozarē, ko Metrans veica lielākajā Slovākijas terminālī Dunajskā–Stredā (Dunajská Streda), tas2012. gadā atklāja jaunu termināli Košicē. Šāda veida ieguldījumus ļoti ietekmē tiesību aktu izmaiņas pēc ieguldījumu veikšanas un valsts atbalsts kombinētajiem pārvadājumiem. Slovākijas plāni ieguldīt valsts līdzekļus termināļos (apvienojumā ar neefektīvu valsts transporta politiku) jau attur privātos ieguldītājus no turpmākiem ieguldījumiem pašreizējo termināļu modernizēšanā un no ieguldījumiem jaunā nozarē. |
| --- | --- |

(60)

Metrans apgalvo, ka tas ir labākais pierādījums tam, ka intermodālo termināļu tirgus ir saistošs privātajiem ieguldītājiem un ka šie termināļi var būt komerciāli izdevīgi. Papildus ieguldījumiem jaunā nozarē, ko Metrans veica lielākajā Slovākijas terminālī Dunajskā–Stredā (Dunajská Streda), tas2012. gadā atklāja jaunu termināli Košicē. Šāda veida ieguldījumus ļoti ietekmē tiesību aktu izmaiņas pēc ieguldījumu veikšanas un valsts atbalsts kombinētajiem pārvadājumiem. Slovākijas plāni ieguldīt valsts līdzekļus termināļos (apvienojumā ar neefektīvu valsts transporta politiku) jau attur privātos ieguldītājus no turpmākiem ieguldījumiem pašreizējo termināļu modernizēšanā un no ieguldījumiem jaunā nozarē.

Sākotnēji paziņotais pasākums izkropļo konkurenci

| (61) | Metrans apgalvo, ka sabiedrisko termināļu operatori iegūs būtisku konkurences priekšrocību, jo saņems subsīdiju 85 % apmērā no kopējiem kapitālizdevumiem. Slovākija nevar reāli aizliegt operatoriem piedāvāt dempinga cenas (jebkādu koncesijas līguma nosacījumu par cenu noteikšanu kādā brīdī var apstrīdēt kā nelikumīgu un skaidri definētu ierobežojumu). Metrans nepiekrīt Slovākijas apgalvojumam par to, ka sabiedrisko termināļu noteiktās cenas būs līdzvērtīgas pašreizējo termināļu cenām. Tiks ievērojami ietekmēts iekšējais tirgus (kas sniedzas arī ārpus Slovākijas robežām), piemēram, Bratislavas apgabals, ko apkalpo arī divi termināļi, kas atrodas Vīnē. Metrans iesniedza Komisijai cenas, ko tas piedāvā pēc ieinteresēto klientu pieprasījuma. Saskaņā ar cenu grafiku uzņēmuma noteiktās cenas par jebkādas vienības apstrādi ir ievērojami zemākas nekā pasākuma ietvaros paredzētās maksas. Visbeidzot, terminālis, ko paredzēts būvēt Košicē, atradīsies tikai viena kilometra attālumā no jaunā Metrans termināļa. Bratislavas apkārtnē, kur paredzēts būvēt vēl vienu jauno termināli, jau ir divi termināļi Vīnē, divi termināļi Budapeštā un viens terminālis Dunajskā–Stredā. |
| --- | --- |

(61)

Metrans apgalvo, ka sabiedrisko termināļu operatori iegūs būtisku konkurences priekšrocību, jo saņems subsīdiju 85 % apmērā no kopējiem kapitālizdevumiem. Slovākija nevar reāli aizliegt operatoriem piedāvāt dempinga cenas (jebkādu koncesijas līguma nosacījumu par cenu noteikšanu kādā brīdī var apstrīdēt kā nelikumīgu un skaidri definētu ierobežojumu). Metrans nepiekrīt Slovākijas apgalvojumam par to, ka sabiedrisko termināļu noteiktās cenas būs līdzvērtīgas pašreizējo termināļu cenām. Tiks ievērojami ietekmēts iekšējais tirgus (kas sniedzas arī ārpus Slovākijas robežām), piemēram, Bratislavas apgabals, ko apkalpo arī divi termināļi, kas atrodas Vīnē. Metrans iesniedza Komisijai cenas, ko tas piedāvā pēc ieinteresēto klientu pieprasījuma. Saskaņā ar cenu grafiku uzņēmuma noteiktās cenas par jebkādas vienības apstrādi ir ievērojami zemākas nekā pasākuma ietvaros paredzētās maksas. Visbeidzot, terminālis, ko paredzēts būvēt Košicē, atradīsies tikai viena kilometra attālumā no jaunā Metrans termināļa. Bratislavas apkārtnē, kur paredzēts būvēt vēl vienu jauno termināli, jau ir divi termināļi Vīnē, divi termināļi Budapeštā un viens terminālis Dunajskā–Stredā.

Ar jaunu sabiedrisko termināļu būvniecību neizdosies piesaistīt jaunas kravas, ko no autopārvadājumiem novirzīt uz kombinētajiem pārvadājumiem

| (62) | Metrans norāda, ka termināļa pakalpojumi (kravas apstrāde, pārkraušana u. c.) veido tikai aptuveni 2 % no kopējām kombinēto pārvadājumu izmaksām. Maksa par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu ir aptuveni 40–50 % no kopējām pārvadājumu izmaksām. Tāpēc jauniem termināļiem var piesaistīt tikai tos klientus, kuri jau izmanto kombinētos pārvadājumus. Pārvadājumu apjomu izdosies palielināt tikai ar efektīvu valsts atbalstu kombinētajiem pārvadājumiem. |
| --- | --- |

(62)

Metrans norāda, ka termināļa pakalpojumi (kravas apstrāde, pārkraušana u. c.) veido tikai aptuveni 2 % no kopējām kombinēto pārvadājumu izmaksām. Maksa par dzelzceļa infrastruktūras izmantošanu ir aptuveni 40–50 % no kopējām pārvadājumu izmaksām. Tāpēc jauniem termināļiem var piesaistīt tikai tos klientus, kuri jau izmanto kombinētos pārvadājumus. Pārvadājumu apjomu izdosies palielināt tikai ar efektīvu valsts atbalstu kombinētajiem pārvadājumiem.

Ārējo izmaksu ietaupījumi

| (63) | Ārējo izmaksu ietaupījumus, uz kuriem atsaucas Slovākija, izdosies panākt tikai tad, ja dzelzceļa pārvadājumiem piesaistīs papildu autotransporta pārvadājumus, un arī tādā gadījumā ar sabiedrisko termināļu būvniecību vien nepietiks. Metrans apgalvo, ka termināļu būvniecība nenodrošinās kombinēto pārvadājumu apjoma ievērojamu pieaugumu un tāpēc neizdosies panākt ārējo izmaksu ietaupījumus. |
| --- | --- |

(63)

Ārējo izmaksu ietaupījumus, uz kuriem atsaucas Slovākija, izdosies panākt tikai tad, ja dzelzceļa pārvadājumiem piesaistīs papildu autotransporta pārvadājumus, un arī tādā gadījumā ar sabiedrisko termināļu būvniecību vien nepietiks. Metrans apgalvo, ka termināļu būvniecība nenodrošinās kombinēto pārvadājumu apjoma ievērojamu pieaugumu un tāpēc neizdosies panākt ārējo izmaksu ietaupījumus.

Pašreizējā jauda ir pietiekama, un tirgus var apmierināt lielāku pieprasījumu

| (64) | Metrans apgalvo, ka pašreizējos termināļos patlaban izmanto tikai aptuveni 50 % no to faktiskās jaudas. Turklāt kopējais Slovākijā pārvadāto kravu apjoms pēdējo gadu laikā ir pastāvīgi samazinājies. Metrans šo apgalvojumu pamato ar statistikas datiem par kravu pārvadājumiem Slovākijā – 203 miljoni tonnu 2009. gadā, 191 miljons tonnu 2010. gadā un 179 miljoni tonnu 2011. gadā. Šie dati liecina, ka ekonomikas prognozes, ar kurām Slovākija pamatoja savu apgalvojumu, ir nepareizas un novecojušas. Pat tad, ja ar pašreizējo jaudas pārpalikumu nevarētu apmierināt lielāku pieprasījumu pēc kombinētajiem pārvadājumiem, īsā vai vidējā laika posmā to varētu apmierināt ar salīdzinoši mazām izmaksām, vai nu modernizējot un paplašinot pašreizējās iekārtas, vai arī par privāto ieguldītāju līdzekļiem uzbūvējot jaunas. Metrans norāda, ka 2010. gadā visu pašreizējo Slovākijas intermodālo termināļu kopējā jauda bija 1,9 miljoni tonnu. Jauno sabiedrisko termināļu plānotā jauda ir 1,8 miljoni tonnu gadā, kas ir gandrīz 100 % tirgus jaudas. |
| --- | --- |

(64)

Metrans apgalvo, ka pašreizējos termināļos patlaban izmanto tikai aptuveni 50 % no to faktiskās jaudas. Turklāt kopējais Slovākijā pārvadāto kravu apjoms pēdējo gadu laikā ir pastāvīgi samazinājies. Metrans šo apgalvojumu pamato ar statistikas datiem par kravu pārvadājumiem Slovākijā – 203 miljoni tonnu 2009. gadā, 191 miljons tonnu 2010. gadā un 179 miljoni tonnu 2011. gadā. Šie dati liecina, ka ekonomikas prognozes, ar kurām Slovākija pamatoja savu apgalvojumu, ir nepareizas un novecojušas. Pat tad, ja ar pašreizējo jaudas pārpalikumu nevarētu apmierināt lielāku pieprasījumu pēc kombinētajiem pārvadājumiem, īsā vai vidējā laika posmā to varētu apmierināt ar salīdzinoši mazām izmaksām, vai nu modernizējot un paplašinot pašreizējās iekārtas, vai arī par privāto ieguldītāju līdzekļiem uzbūvējot jaunas. Metrans norāda, ka 2010. gadā visu pašreizējo Slovākijas intermodālo termināļu kopējā jauda bija 1,9 miljoni tonnu. Jauno sabiedrisko termināļu plānotā jauda ir 1,8 miljoni tonnu gadā, kas ir gandrīz 100 % tirgus jaudas.

| (65) | Metrans secina, ka pašreizējos ekonomikas un tirgus apstākļos (jaudas pārpalikumi, pastāvīga pārvadāto kravu apjoma samazināšanās, nestabila transporta politika) četru sabiedrisko termināļu būvniecība nav dzīvotspējīgs projekts. Ja tos uzbūvēs, jaudas pārpalikums pieaugs, un tādējādi tiks vienīgi izkropļota konkurence un no tirgus izstumti privātie operatori, kuriem ar ienākumiem no darbības jāsedz ne tikai mainīgās, bet arī pastāvīgās izmaksas. |
| --- | --- |

(65)

Metrans secina, ka pašreizējos ekonomikas un tirgus apstākļos (jaudas pārpalikumi, pastāvīga pārvadāto kravu apjoma samazināšanās, nestabila transporta politika) četru sabiedrisko termināļu būvniecība nav dzīvotspējīgs projekts. Ja tos uzbūvēs, jaudas pārpalikums pieaugs, un tādējādi tiks vienīgi izkropļota konkurence un no tirgus izstumti privātie operatori, kuriem ar ienākumiem no darbības jāsedz ne tikai mainīgās, bet arī pastāvīgās izmaksas.

4.6.   WIENCONT

| (66) | WienCont ir liela trimodālā termināļa Vīnē īpašnieks un operators. WienCont apgalvo, ka, lai Slovākijā attīstītu intermodālo pārvadājumu nozari, nav vajadzīgs valsts atbalsts četru sabiedrisko intermodālo termināļu būvniecībai, turklāt šāds atbalsts ievērojami izkropļos konkurenci. WienCont uzskata, ka EUR 135,5 miljonus liels atbalsts un atbalsta intensitāte 85 %/100 % apmērā ir pilnīgi nevajadzīgi, jo WienCont kopš 2006. gada ir paplašinājis savu termināli un nodrošinājis tā darbību, saņemot no Vīnes pilsētas darbības un ieguldījumu subsīdijas EUR 11,6 miljonu apmērā, kuru atbalsta intensitāte ir 31 %. |
| --- | --- |

(66)

WienCont ir liela trimodālā termināļa Vīnē īpašnieks un operators. WienCont apgalvo, ka, lai Slovākijā attīstītu intermodālo pārvadājumu nozari, nav vajadzīgs valsts atbalsts četru sabiedrisko intermodālo termināļu būvniecībai, turklāt šāds atbalsts ievērojami izkropļos konkurenci. WienCont uzskata, ka EUR 135,5 miljonus liels atbalsts un atbalsta intensitāte 85 %/100 % apmērā ir pilnīgi nevajadzīgi, jo WienCont kopš 2006. gada ir paplašinājis savu termināli un nodrošinājis tā darbību, saņemot no Vīnes pilsētas darbības un ieguldījumu subsīdijas EUR 11,6 miljonu apmērā, kuru atbalsta intensitāte ir 31 %.

| (67) | WienCont arī apšauba Slovākijas iesniegtās prognozes par intermodālo pārvadājumu apmēra pieaugumu un norāda uz statistiku, kas liecina, ka laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam rūpnieciskās izaugsmes rādītājs Slovākijā bija tikai 13 %. Uzņēmums arī atsaucas uz jaunākām prognozēm, ko izteicis Snizek & Partner (2011. g.), – tas pieņem, ka bez vilcēja pārvadātu kravu apjoms no 300 000ITU 2008. gadā pieaugs līdz 440 000ITU 2030. gadā. Saskaņā ar šo prognozi visu tirgus pieprasījumu varētu apmierināt ar WienCont termināļu jaudu. Tomēr Austrijas iestādes atbalsta vēl viena liela intermodālā termināļa būvniecību Vīnē–Incersdorfā (Vienna Inzersdorf), kas tika sākta pavisam nesen. |
| --- | --- |

(67)

WienCont arī apšauba Slovākijas iesniegtās prognozes par intermodālo pārvadājumu apmēra pieaugumu un norāda uz statistiku, kas liecina, ka laikposmā no 2010. gada līdz 2012. gadam rūpnieciskās izaugsmes rādītājs Slovākijā bija tikai 13 %. Uzņēmums arī atsaucas uz jaunākām prognozēm, ko izteicis Snizek & Partner (2011. g.), – tas pieņem, ka bez vilcēja pārvadātu kravu apjoms no 300 000ITU 2008. gadā pieaugs līdz 440 000ITU 2030. gadā. Saskaņā ar šo prognozi visu tirgus pieprasījumu varētu apmierināt ar WienCont termināļu jaudu. Tomēr Austrijas iestādes atbalsta vēl viena liela intermodālā termināļa būvniecību Vīnē–Incersdorfā (Vienna Inzersdorf), kas tika sākta pavisam nesen.

| (68) | WienCont apgalvo, ka otra termināļa būvniecība reģionā, t. i., Bratislavā, vājinātu Vīnes kā pārvadājumu mezgla pozīciju. Tas arī apgalvo, ka, uzbūvējot jaunus termināļus, pārvadājumi tiktu novirzīti no autotransporta uz dzelzceļu. |
| --- | --- |

(68)

WienCont apgalvo, ka otra termināļa būvniecība reģionā, t. i., Bratislavā, vājinātu Vīnes kā pārvadājumu mezgla pozīciju. Tas arī apgalvo, ka, uzbūvējot jaunus termināļus, pārvadājumi tiktu novirzīti no autotransporta uz dzelzceļu.

| (69) | WienCont jauda 2011. un 2012. gadā bija 250 000ITU. Uzņēmums 2012. gadā pārkrāva 72 541ITU un 2011. gadā – 71 369ITU. No šā apjoma 2 968ITU 2012. gadā un 2 148ITU 2011. gadā bija Slovākijas izcelsmes ITU, savukārt uz Slovākiju 2012. gadā pārvadājumu nebija, bet 2011. gadā tika transportētas 59 ITU. WienCont noteiktās cenas par konteinera pārkraušanu terminālī ir līdzvērtīgas attiecīgajā pasākumā paredzētajām maksām par vienu konteineru, savukārt cenas par noliktavas izmantošanu un piekabes pārkraušanu ir augstākas. |
| --- | --- |

(69)

WienCont jauda 2011. un 2012. gadā bija 250 000ITU. Uzņēmums 2012. gadā pārkrāva 72 541ITU un 2011. gadā – 71 369ITU. No šā apjoma 2 968ITU 2012. gadā un 2 148ITU 2011. gadā bija Slovākijas izcelsmes ITU, savukārt uz Slovākiju 2012. gadā pārvadājumu nebija, bet 2011. gadā tika transportētas 59 ITU. WienCont noteiktās cenas par konteinera pārkraušanu terminālī ir līdzvērtīgas attiecīgajā pasākumā paredzētajām maksām par vienu konteineru, savukārt cenas par noliktavas izmantošanu un piekabes pārkraušanu ir augstākas.

5.   SLOVĀKIJAS KOMENTĀRI PAR IEINTERESĒTO PERSONU PIEZĪMĒM

| (70) | Slovākija norādīja, ka četras no sešām personām, kas izteica ieinteresētību, neiebilda pret atbalstu sabiedrisko termināļu būvniecībai. Turpmāk ir izklāstīti Slovākijas komentāri par Metrans un WienCont sniegto informāciju. |
| --- | --- |

(70)

Slovākija norādīja, ka četras no sešām personām, kas izteica ieinteresētību, neiebilda pret atbalstu sabiedrisko termināļu būvniecībai. Turpmāk ir izklāstīti Slovākijas komentāri par Metrans un WienCont sniegto informāciju.

5.1.   KOMENTĀRI PAR METRANS SNIEGTO INFORMĀCIJU

Pašreizējo termināļu neitralitāte

| (71) | Slovākija atkārto, ka Metrans nav neitrāls termināļa operators, jo tas ir arī pārvadājumu uzņēmums. Slovākija atsaucas uz Bohemiakombi un Kombiverkehr iesniegto informāciju, kurā minēts, ka Metrans varētu nonākt interešu konfliktā, jo tas ir gan termināļa operators, gan kombinēto pārvadājumu un tiešās piegādes pārvadājumu uzņēmums. Slovākija arī norāda uz ES tiesību aktu prasību par to, ka dzelzceļa infrastruktūras operators nedrīkst konkurēt ar pārvadājumu uzņēmumiem, kuri izmanto attiecīgo dzelzceļa infrastruktūru. Slovākija vēlreiz uzsver, ka tā var likt uzņēmumam, ko izvēlēsies par sabiedrisko termināļu operatoru, nodrošināt neitralitāti. Attiecībā uz pārvadātājiem, kuri izmanto Metrans termināļus, Slovākija piebilst, ka nav informēta par to, ka kāds no tiem regulāri izmantotu kombinēto pārvadājumu maršrutu. |
| --- | --- |

(71)

Slovākija atkārto, ka Metrans nav neitrāls termināļa operators, jo tas ir arī pārvadājumu uzņēmums. Slovākija atsaucas uz Bohemiakombi un Kombiverkehr iesniegto informāciju, kurā minēts, ka Metrans varētu nonākt interešu konfliktā, jo tas ir gan termināļa operators, gan kombinēto pārvadājumu un tiešās piegādes pārvadājumu uzņēmums. Slovākija arī norāda uz ES tiesību aktu prasību par to, ka dzelzceļa infrastruktūras operators nedrīkst konkurēt ar pārvadājumu uzņēmumiem, kuri izmanto attiecīgo dzelzceļa infrastruktūru. Slovākija vēlreiz uzsver, ka tā var likt uzņēmumam, ko izvēlēsies par sabiedrisko termināļu operatoru, nodrošināt neitralitāti. Attiecībā uz pārvadātājiem, kuri izmanto Metrans termināļus, Slovākija piebilst, ka nav informēta par to, ka kāds no tiem regulāri izmantotu kombinēto pārvadājumu maršrutu.

| (72) | Komentējot universālo pakalpojumu efektivitāti, Slovākija norāda, ka, ja infrastruktūra pieder pārvadājumu uzņēmumam, tiek radīts monopols, tāpēc infrastruktūras īpašniekam nevajadzētu izmantot infrastruktūru savas pārvadājumu uzņēmējdarbības vajadzībām. Saistībā ar to Slovākija piebilst, ka Metrans tirgus daļa ir 55–60 %. |
| --- | --- |

(72)

Komentējot universālo pakalpojumu efektivitāti, Slovākija norāda, ka, ja infrastruktūra pieder pārvadājumu uzņēmumam, tiek radīts monopols, tāpēc infrastruktūras īpašniekam nevajadzētu izmantot infrastruktūru savas pārvadājumu uzņēmējdarbības vajadzībām. Saistībā ar to Slovākija piebilst, ka Metrans tirgus daļa ir 55–60 %.

| (73) | Slovākija norāda, ka Metrans tīmekļa vietnē, kurā, kā apgalvo Metrans, tas reklamē savus pārkraušanas pakalpojumus, intermodālo termināļu pakalpojumi tiek piedāvāti nevis intermodālo pārvadājumu uzņēmumiem, bet gan kuģniecības un līzinga uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(73)

Slovākija norāda, ka Metrans tīmekļa vietnē, kurā, kā apgalvo Metrans, tas reklamē savus pārkraušanas pakalpojumus, intermodālo termināļu pakalpojumi tiek piedāvāti nevis intermodālo pārvadājumu uzņēmumiem, bet gan kuģniecības un līzinga uzņēmumiem.

Kontinentālie pārvadājumi

| (74) | Slovākija apgalvo, ka pretēji Metrans teiktajam nav pieejama statistika par kontinentālajiem pārvadājumiem. Slovākija nekad nav saņēmusi informāciju par to, ka Metrans pieder kontinentālo ITU pārkraušanai vajadzīgais aprīkojums. Tā pieļauj, ka Metrans uzskata, ka kontinentālo pārvadājumu kategorijā ietilpst jūras konteineri, kas iekrauti ārpus Eiropas un pārkrauti kādā no iekšzemes termināļiem. |
| --- | --- |

(74)

Slovākija apgalvo, ka pretēji Metrans teiktajam nav pieejama statistika par kontinentālajiem pārvadājumiem. Slovākija nekad nav saņēmusi informāciju par to, ka Metrans pieder kontinentālo ITU pārkraušanai vajadzīgais aprīkojums. Tā pieļauj, ka Metrans uzskata, ka kontinentālo pārvadājumu kategorijā ietilpst jūras konteineri, kas iekrauti ārpus Eiropas un pārkrauti kādā no iekšzemes termināļiem.

| (75) | Slovākija apgalvo, ka UIRR statistikas dati (6) atspēko Metrans apgalvojumu par to, ka tirgū nav pieprasījuma pēc puspiekabēm un maināmām virsbūvēm. |
| --- | --- |

(75)

Slovākija apgalvo, ka UIRR statistikas dati (6) atspēko Metrans apgalvojumu par to, ka tirgū nav pieprasījuma pēc puspiekabēm un maināmām virsbūvēm.

| (76) | Slovākija arī paskaidro, ka paredzēto termināļu plānojums ir īpaši piemērots kontinentālajiem pārvadājumiem. Ar pārkraušanas aprīkojumu varēs pārkraut puspiekabes un maināmas virsbūves. Zem celtņiem pieejamā platība būs pielāgota kontinentālo ITU pārkraušanas vajadzībām – starp ITU būs darbam ar kombinēto pārvadājumu āķiem vajadzīgie laukumi, būs pieejamas diagonālas stāvvietas puspiekabēm, lai būtu iespējama tieša pārkraušana, izmantojot kravas automobiļus. Tāpēc šajā terminālī atšķirībā no citiem termināļiem, kuru specializācija ir konteineru pārkraušana, būs iespējams pārkraut kontinentālās ITU vienā posmā. Tādējādi sabiedriskajos termināļos varēs noteikt zemāku cenu par kontinentālo ITU pārkraušanu. |
| --- | --- |

(76)

Slovākija arī paskaidro, ka paredzēto termināļu plānojums ir īpaši piemērots kontinentālajiem pārvadājumiem. Ar pārkraušanas aprīkojumu varēs pārkraut puspiekabes un maināmas virsbūves. Zem celtņiem pieejamā platība būs pielāgota kontinentālo ITU pārkraušanas vajadzībām – starp ITU būs darbam ar kombinēto pārvadājumu āķiem vajadzīgie laukumi, būs pieejamas diagonālas stāvvietas puspiekabēm, lai būtu iespējama tieša pārkraušana, izmantojot kravas automobiļus. Tāpēc šajā terminālī atšķirībā no citiem termināļiem, kuru specializācija ir konteineru pārkraušana, būs iespējams pārkraut kontinentālās ITU vienā posmā. Tādējādi sabiedriskajos termināļos varēs noteikt zemāku cenu par kontinentālo ITU pārkraušanu.

Pašreizējo termināļu atbilstība AGTC nolīgumam

| (77) | Saskaņā ar ES prioritātēm dzelzceļa pārvadājumu politikas jomā Slovākija iegulda infrastruktūrā, ar ko nodrošināt pārvadājumus ar 750 m gariem vilcieniem. Slovākija arī uzskata, ka Metrans termināli Dunajskā–Stredānevar paplašināt, jo no vienas puses to ierobežo E575 ceļš, bet no otras – izliekts sliežu ceļš, kas savieno termināli ar galveno dzelzceļa tīklu. |
| --- | --- |

(77)

Saskaņā ar ES prioritātēm dzelzceļa pārvadājumu politikas jomā Slovākija iegulda infrastruktūrā, ar ko nodrošināt pārvadājumus ar 750 m gariem vilcieniem. Slovākija arī uzskata, ka Metrans termināli Dunajskā–Stredānevar paplašināt, jo no vienas puses to ierobežo E575 ceļš, bet no otras – izliekts sliežu ceļš, kas savieno termināli ar galveno dzelzceļa tīklu.

Neitrālu termināļu būvniecība un ekspluatācija ir iespējama bez valsts atbalsta

| (78) | Slovākija uzskata, ka par sabiedriskajiem termināļiem sagatavotie ekonomiskie pētījumi liecina, ka termināļu būvniecību un ekspluatāciju nevar finansēt tikai ar ieņēmumiem no termināļu darbības. Slovākija pieņem, ka Metrans šķērsfinansē termināļu būvniecību ar ieņēmumiem no pārvadājumu darbībām. |
| --- | --- |

(78)

Slovākija uzskata, ka par sabiedriskajiem termināļiem sagatavotie ekonomiskie pētījumi liecina, ka termināļu būvniecību un ekspluatāciju nevar finansēt tikai ar ieņēmumiem no termināļu darbības. Slovākija pieņem, ka Metrans šķērsfinansē termināļu būvniecību ar ieņēmumiem no pārvadājumu darbībām.

| (79) | Slovākija arī piedāvāja Metrans sadarboties sabiedrisko termināļu būvniecībā, taču Metrans nevēlējās pildīt Slovākijas nosacījumus par nediskriminējošu pieeju. |
| --- | --- |

(79)

Slovākija arī piedāvāja Metrans sadarboties sabiedrisko termināļu būvniecībā, taču Metrans nevēlējās pildīt Slovākijas nosacījumus par nediskriminējošu pieeju.

Tiks izkropļota konkurence

| (80) | Slovākija norāda, ka Direktīvā 2012/34/ES ir paredzēti principi attiecībā uz termināļu pakalpojumu maksu noteikšanu, kā arī neatkarīgo dzelzceļu regulatoru pienākums novērtēt šīs maksas un sūdzību gadījumā tās regulēt. |
| --- | --- |

(80)

Slovākija norāda, ka Direktīvā 2012/34/ES ir paredzēti principi attiecībā uz termināļu pakalpojumu maksu noteikšanu, kā arī neatkarīgo dzelzceļu regulatoru pienākums novērtēt šīs maksas un sūdzību gadījumā tās regulēt.

| (81) | Slovākija apgalvo, ka tā arī atbalsta privāto uzņēmumu nodrošināto kombinēto pārvadājumu pakalpojumu attīstību; piemēram, tā ieguldīja Bratislavas–Dunajskas–Stredas sliežu ceļa jaudas palielināšanā, kas tika darīts Metrans vajadzību pieauguma dēļ. |
| --- | --- |

(81)

Slovākija apgalvo, ka tā arī atbalsta privāto uzņēmumu nodrošināto kombinēto pārvadājumu pakalpojumu attīstību; piemēram, tā ieguldīja Bratislavas–Dunajskas–Stredas sliežu ceļa jaudas palielināšanā, kas tika darīts Metrans vajadzību pieauguma dēļ.

| (82) | Slovākija norāda, ka Metrans sava termināļa pakalpojumu izcenojumu norādījis kā konfidenciālu, un tas liecina, ka tā cenas nav publicētas. |
| --- | --- |

(82)

Slovākija norāda, ka Metrans sava termināļa pakalpojumu izcenojumu norādījis kā konfidenciālu, un tas liecina, ka tā cenas nav publicētas.

Ar jaunu sabiedrisko termināļu būvniecību neizdosies piesaistīt jaunas kravas, ko no autopārvadājumiem novirzīt uz kombinētajiem pārvadājumiem

| (83) | Komentējot šo nepamatoto apgalvojumu, Slovākija atsaucas uz Kombiverkehr sniegto informāciju, kurā norādīts, ka kontinentālo kombinēto pārvadājumu nozare attīstīsies tad, ja neatkarīgie termināļu operatori nodrošinās nediskriminējošu pieeju saviem pakalpojumiem un ja to prasītā pārkraušanas darbības cena nepārsniegs EUR 20–25 par vienu pārkrauto vienību. |
| --- | --- |

(83)

Komentējot šo nepamatoto apgalvojumu, Slovākija atsaucas uz Kombiverkehr sniegto informāciju, kurā norādīts, ka kontinentālo kombinēto pārvadājumu nozare attīstīsies tad, ja neatkarīgie termināļu operatori nodrošinās nediskriminējošu pieeju saviem pakalpojumiem un ja to prasītā pārkraušanas darbības cena nepārsniegs EUR 20–25 par vienu pārkrauto vienību.

| (84) | Slovākija arī apgalvo, ka saskaņā ar UIC
   (7) statistikas datiem kontinentālie kombinētie pārvadājumi ir 47,14 % no kopējā kombinēto pārvadājumu apjoma. Taču, tā kā Slovākijā pāreja no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu vēl nav tik apjomīga, joprojām pastāv liels kontinentālo intermodālo pārvadājumu potenciāls, un tas attiecas ne tikai uz jūras konteineriem.

  Kombinētie pārvadājumi bez vilcēja: LES 2011. gadā









  KP tirgus segments | Kontinentālie | Jūras | Kopā |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (LES) |
| Iekšzemes KP | 3 863 110 | 7 065 030 | 10 928 140 |
| Starptautiskie KP | 4 678 050 | 2 510 730 | 7 188 780 |
| KP kopā | 8 541 160 | 9 575 760 | 18 116 920 |

(84)

Slovākija arī apgalvo, ka saskaņā ar UIC
   (7) statistikas datiem kontinentālie kombinētie pārvadājumi ir 47,14 % no kopējā kombinēto pārvadājumu apjoma. Taču, tā kā Slovākijā pāreja no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu vēl nav tik apjomīga, joprojām pastāv liels kontinentālo intermodālo pārvadājumu potenciāls, un tas attiecas ne tikai uz jūras konteineriem.

Kombinētie pārvadājumi bez vilcēja: LES 2011. gadā

KP tirgus segments

Kontinentālie

Jūras

Kopā

(LES)

Iekšzemes KP

3 863 110

7 065 030

10 928 140

Starptautiskie KP

4 678 050

2 510 730

7 188 780

KP kopā

8 541 160

9 575 760

18 116 920

| (85) | Slovākija apgalvo, ka, tā kā saskaņā ar Metrans sniegto informāciju pārkraušanas izmaksas veido tikai 2 % no pārvadājumu kopējām izmaksām un tā kā saskaņā ar Kombiverkehr sniegto informāciju jauna kontinentālā maršruta sākotnējās izmaksas var atgūt tikai pēc 1–2 gadiem, ir maz ticams, ka jauno maršrutu operatori izveidotu jaunus maršrutus uz galamērķiem, kuros maršruti jau pastāv. Slovākija apgalvo, ka Metrans klienti galvenokārt ir kuģniecības uzņēmumi un tas lielākoties pārvadā jūras konteinerus, savukārt jaunajā terminālī uzsvaru liks uz kravas pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu. Terminālis būs pieejams dažādām klientu grupām un piedāvās pakalpojumus dažādos tirgus segmentos. |
| --- | --- |

(85)

Slovākija apgalvo, ka, tā kā saskaņā ar Metrans sniegto informāciju pārkraušanas izmaksas veido tikai 2 % no pārvadājumu kopējām izmaksām un tā kā saskaņā ar Kombiverkehr sniegto informāciju jauna kontinentālā maršruta sākotnējās izmaksas var atgūt tikai pēc 1–2 gadiem, ir maz ticams, ka jauno maršrutu operatori izveidotu jaunus maršrutus uz galamērķiem, kuros maršruti jau pastāv. Slovākija apgalvo, ka Metrans klienti galvenokārt ir kuģniecības uzņēmumi un tas lielākoties pārvadā jūras konteinerus, savukārt jaunajā terminālī uzsvaru liks uz kravas pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu. Terminālis būs pieejams dažādām klientu grupām un piedāvās pakalpojumus dažādos tirgus segmentos.

Ārējo izmaksu ietaupījumi; pašreizējā jauda ir pietiekama, un tirgus var apmierināt lielāku pieprasījumu

| (86) | Slovākija apgalvo, ka pārvadājumu apjoma samazinājums Slovākijā neietekmē prognozes par kontinentālo pārvadājumu attīstības potenciālu, jo samazinājuma galvenais cēlonis ir valsts pārvadājumu apjoma kritums. Tāpēc Slovākija lielāku nozīmi piešķir statistikai (sniegta kopā ar iepriekš minēto informāciju), kas liecina par autopārvadājumu apjoma pieaugumu, jo šo apjomu ir paredzēts no autoceļiem novirzīt uz dzelzceļu. |
| --- | --- |

(86)

Slovākija apgalvo, ka pārvadājumu apjoma samazinājums Slovākijā neietekmē prognozes par kontinentālo pārvadājumu attīstības potenciālu, jo samazinājuma galvenais cēlonis ir valsts pārvadājumu apjoma kritums. Tāpēc Slovākija lielāku nozīmi piešķir statistikai (sniegta kopā ar iepriekš minēto informāciju), kas liecina par autopārvadājumu apjoma pieaugumu, jo šo apjomu ir paredzēts no autoceļiem novirzīt uz dzelzceļu.

| (87) | Slovākija norāda, ka jauno termināļu jauda būs tikai 16 % no Slovākijas intermodālo termināļu turpmākās jaudas. |
| --- | --- |

(87)

Slovākija norāda, ka jauno termināļu jauda būs tikai 16 % no Slovākijas intermodālo termināļu turpmākās jaudas.

| (88) | Komentējot Metrans piezīmes par konkurences izkropļojumiem, nespēju piesaistīt jaunas autopārvadājumu kravas un jaunā pieprasījuma apmierināšanu ar pašreizējo jaudu, Slovākija atsaucas uz Kombiverkehr sniegto informāciju, kurā norādīts, ka pastāv vērā ņemamas iespējas piesaistīt kontinentālos kombinētos pārvadājumus uz Slovākiju un no tās. Kombiverkehr apgalvo, ka nedēļā no Ziemeļvācijas, Beļģijas un Nīderlandes uz Slovākiju un otrādi autopārvadājumus veic aptuveni 1 000 kravas automobiļu. Kombiverkehr plāno novirzīt tikai nelielu daļu no kravas, ko patlaban pārvadā ar autotransportu, tāpēc pašreizējo termināļu pašreizējie ienākumu avoti netiks ietekmēti. |
| --- | --- |

(88)

Komentējot Metrans piezīmes par konkurences izkropļojumiem, nespēju piesaistīt jaunas autopārvadājumu kravas un jaunā pieprasījuma apmierināšanu ar pašreizējo jaudu, Slovākija atsaucas uz Kombiverkehr sniegto informāciju, kurā norādīts, ka pastāv vērā ņemamas iespējas piesaistīt kontinentālos kombinētos pārvadājumus uz Slovākiju un no tās. Kombiverkehr apgalvo, ka nedēļā no Ziemeļvācijas, Beļģijas un Nīderlandes uz Slovākiju un otrādi autopārvadājumus veic aptuveni 1 000 kravas automobiļu. Kombiverkehr plāno novirzīt tikai nelielu daļu no kravas, ko patlaban pārvadā ar autotransportu, tāpēc pašreizējo termināļu pašreizējie ienākumu avoti netiks ietekmēti.

5.2.   KOMENTĀRI PAR WIENCONT SNIEGTO INFORMĀCIJU

| (89) | Pirmkārt, komentējot WienCont apgalvojumu, ka tā saņemtā termināļa paplašināšanas atbalsta intensitāte bija tikai 31 %, savukārt Slovākija sākotnējiem ieguldījumiem piedāvā atbalstu 100 % apmērā, Slovākija norāda, ka WienCont galvenokārt pieder publiskām iestādēm. Turklāt tā izmantotā dzelzceļa infrastruktūra pieder dzelzceļa infrastruktūras pārvaldniekam, savukārt tā izmantotā zeme pieder Vīnes pilsētai. Jauno Slovākijas termināļu būvniecības izmaksās ir iekļauta gan zemes iegāde, gan dzelzceļa infrastruktūras būvniecība, kā arī pilnīgi jauna termināļa būvniecība. Slovākija norāda, ka kopējos ieguldījumus WienCont termināļa būvniecībā, tostarp sliežu ceļa un zemes izmaksas, vairāk nekā 90 % apmērā sedza no publiskiem līdzekļiem. Turklāt Slovākija uzskata, ka šis iebildums ir pretrunā Kohēzijas fonda principiem, t. i., tā mērķim samazināt atšķirības starp dalībvalstīm, finansējot infrastruktūru un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

(89)

Pirmkārt, komentējot WienCont apgalvojumu, ka tā saņemtā termināļa paplašināšanas atbalsta intensitāte bija tikai 31 %, savukārt Slovākija sākotnējiem ieguldījumiem piedāvā atbalstu 100 % apmērā, Slovākija norāda, ka WienCont galvenokārt pieder publiskām iestādēm. Turklāt tā izmantotā dzelzceļa infrastruktūra pieder dzelzceļa infrastruktūras pārvaldniekam, savukārt tā izmantotā zeme pieder Vīnes pilsētai. Jauno Slovākijas termināļu būvniecības izmaksās ir iekļauta gan zemes iegāde, gan dzelzceļa infrastruktūras būvniecība, kā arī pilnīgi jauna termināļa būvniecība. Slovākija norāda, ka kopējos ieguldījumus WienCont termināļa būvniecībā, tostarp sliežu ceļa un zemes izmaksas, vairāk nekā 90 % apmērā sedza no publiskiem līdzekļiem. Turklāt Slovākija uzskata, ka šis iebildums ir pretrunā Kohēzijas fonda principiem, t. i., tā mērķim samazināt atšķirības starp dalībvalstīm, finansējot infrastruktūru un vides aizsardzību.

| (90) | Otrkārt, komentējot apgalvojumu par to, ka WienCont apmierina visu pieprasījumu Vīnes apgabalā un Bratislavas terminālis apdraudētu tā komercdarbību, Slovākija norāda, ka tikai 4,6 % no kopējās WienCont pārkrautās kravas ir no Slovākijas. Arī tad, ja WienCont visu šo apjomu zaudētu (Slovākija uzskata, ka tas ir maz ticams), uzņēmumam radītais kaitējums nebūtu tik liels, lai būtu pamatoti Bratislavā pie Donavas nebūvēt modernu trimodālu termināli. |
| --- | --- |

(90)

Otrkārt, komentējot apgalvojumu par to, ka WienCont apmierina visu pieprasījumu Vīnes apgabalā un Bratislavas terminālis apdraudētu tā komercdarbību, Slovākija norāda, ka tikai 4,6 % no kopējās WienCont pārkrautās kravas ir no Slovākijas. Arī tad, ja WienCont visu šo apjomu zaudētu (Slovākija uzskata, ka tas ir maz ticams), uzņēmumam radītais kaitējums nebūtu tik liels, lai būtu pamatoti Bratislavā pie Donavas nebūvēt modernu trimodālu termināli.

6.   TURPMĀKĀ INFORMĀCIJAS APMAIŅA AR METRANS, WIENCONT UN SLOVĀKIJU

| (91) | Komisija turpmākajā informācijas apmaiņā ar Slovākiju, Metrans un WienCont precizēja vairākus ar to sniegto informāciju saistītus jautājumus. |
| --- | --- |

(91)

Komisija turpmākajā informācijas apmaiņā ar Slovākiju, Metrans un WienCont precizēja vairākus ar to sniegto informāciju saistītus jautājumus.

| (92) | Lai gan Metrans nevarēja pierādīt tā veikto kontinentālo kombinēto pārvadājumu apjomu, tas pierādīja, ka šādus pārvadājumus veic un ka tā pašreizējais kontinentālo pārvadājumu apjoms nav maznozīmīgs. Kontinentālajiem pārvadājumiem Metrans izmanto konteinerus, jo īpaši 45 pēdas (13,7 m) platus konteinerus un cisternas. Metrans arī pierādīja, ka tam pieder konkrēts aprīkojums, kas ir piemērots tādu intermodālo pārvadājumu vienību pārkraušanai, kas nav konteineri. Slovākija iesniedza Komisijai no Metrans saņemtas statistikas datu lapas, kas liecina, ka Metrans nepārvadāja kravas automobiļus, maināmas virsbūves un puspiekabes. |
| --- | --- |

(92)

Lai gan Metrans nevarēja pierādīt tā veikto kontinentālo kombinēto pārvadājumu apjomu, tas pierādīja, ka šādus pārvadājumus veic un ka tā pašreizējais kontinentālo pārvadājumu apjoms nav maznozīmīgs. Kontinentālajiem pārvadājumiem Metrans izmanto konteinerus, jo īpaši 45 pēdas (13,7 m) platus konteinerus un cisternas. Metrans arī pierādīja, ka tam pieder konkrēts aprīkojums, kas ir piemērots tādu intermodālo pārvadājumu vienību pārkraušanai, kas nav konteineri. Slovākija iesniedza Komisijai no Metrans saņemtas statistikas datu lapas, kas liecina, ka Metrans nepārvadāja kravas automobiļus, maināmas virsbūves un puspiekabes.

| (93) | Lai atspēkotu Metrans argumentus par to, ka tādu intermodālo pārvadājumu vienību (ITU), kas nav konteineri, kombinētie pārvadājumi nav pieprasīti, Slovākija kā piemēru minēja neitrālas pieejas termināli Čehijas pilsētā Lovosicē (Lovosice), kas sāka darboties 2006. gadā, nodrošināja regulārus maršrutus galvenokārt konteineru pārvadāšanai, kura pārvadāto ITU apmērs laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam pieauga par 81 % un kurā maināmas virsbūves un puspiekabes 2012. gadā jau veidoja 75 % no pārkrautajām vienībām. Kā vēl vienu piemēru Slovākija norādīja Vupertāles–Langerfledas (Wuppertal-Langerfled) neitrālas pieejas termināli, kurā patlaban pārvadā vienīgi maināmas virsbūves un puspiekabes. Pat WienCont terminālī, kas ir svarīga jūras konteineru pārkraušanas vieta, 21 % no pārkrautajām vienībām ir maināmas virsbūves. |
| --- | --- |

(93)

Lai atspēkotu Metrans argumentus par to, ka tādu intermodālo pārvadājumu vienību (ITU), kas nav konteineri, kombinētie pārvadājumi nav pieprasīti, Slovākija kā piemēru minēja neitrālas pieejas termināli Čehijas pilsētā Lovosicē (Lovosice), kas sāka darboties 2006. gadā, nodrošināja regulārus maršrutus galvenokārt konteineru pārvadāšanai, kura pārvadāto ITU apmērs laikposmā no 2007. gada līdz 2012. gadam pieauga par 81 % un kurā maināmas virsbūves un puspiekabes 2012. gadā jau veidoja 75 % no pārkrautajām vienībām. Kā vēl vienu piemēru Slovākija norādīja Vupertāles–Langerfledas (Wuppertal-Langerfled) neitrālas pieejas termināli, kurā patlaban pārvadā vienīgi maināmas virsbūves un puspiekabes. Pat WienCont terminālī, kas ir svarīga jūras konteineru pārkraušanas vieta, 21 % no pārkrautajām vienībām ir maināmas virsbūves.

| (94) | WienCont iesniedza Snizek & Partner sagatavotu prezentāciju, kurā apgalvots, ka, izmantojot 88 % termināļa jaudas, tiks ļoti apdraudēta darbību kvalitāte. |
| --- | --- |

(94)

WienCont iesniedza Snizek & Partner sagatavotu prezentāciju, kurā apgalvots, ka, izmantojot 88 % termināļa jaudas, tiks ļoti apdraudēta darbību kvalitāte.

| (95) | Visbeidzot, lai mazinātu iespējamas bažas par iespējamo konkurences izkropļojumu apmēru un pārbaudītu savus pieņēmumus par kravu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu, Slovākija piekrita sākumā kā izmēģinājuma projektu uzbūvēt tikai vienu termināli. Tāpēc Slovākija ierobežoja sākotnējā paziņojuma darbības jomu un attiecināja to tikai uz Žilinas–Tepličkas termināli. Šis terminālis atradīsies vairāk nekā 200 km attālumā no WienCont termināļa un Metrans termināļiem Dunajskā–Stredāun Košicē. Turklāt Slovākija informēja Komisiju par to, ka pašreizējais Intrans terminālis Žilinā tuvākajā laikā tiks slēgts. Turpmāk ir izklāstīts Komisijas sagatavotais pasākuma novērtējums. |
| --- | --- |

(95)

Visbeidzot, lai mazinātu iespējamas bažas par iespējamo konkurences izkropļojumu apmēru un pārbaudītu savus pieņēmumus par kravu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu, Slovākija piekrita sākumā kā izmēģinājuma projektu uzbūvēt tikai vienu termināli. Tāpēc Slovākija ierobežoja sākotnējā paziņojuma darbības jomu un attiecināja to tikai uz Žilinas–Tepličkas termināli. Šis terminālis atradīsies vairāk nekā 200 km attālumā no WienCont termināļa un Metrans termināļiem Dunajskā–Stredāun Košicē. Turklāt Slovākija informēja Komisiju par to, ka pašreizējais Intrans terminālis Žilinā tuvākajā laikā tiks slēgts. Turpmāk ir izklāstīts Komisijas sagatavotais pasākuma novērtējums.

7.   ATBALSTA NOVĒRTĒJUMS

| (96) | LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”. |
| --- | --- |

(96)

LESD 107. panta 1. punktā noteikts, ka “ar iekšējo tirgu nav saderīgs nekāds atbalsts, ko piešķir dalībvalstis vai ko jebkādā citā veidā piešķir no valsts līdzekļiem un kas rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus, dodot priekšroku konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai, ciktāl tāds atbalsts iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm”.

| (97) | LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai pasākums uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst visiem turpmāk uzskaitītajiem nosacījumiem. Konkrētāk:






  a) | finansiālo atbalstu piešķīrusi valsts, vai tas piešķirts no valsts līdzekļiem; |
| --- | --- | --- |

(97)

LESD 107. panta 1. punktā paredzētie kritēriji ir kumulatīvi. Tāpēc, lai noteiktu, vai pasākums uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē, tam jāatbilst visiem turpmāk uzskaitītajiem nosacījumiem. Konkrētāk:

a)

finansiālo atbalstu piešķīrusi valsts, vai tas piešķirts no valsts līdzekļiem;

| b) | finansiālais atbalsts rada priekšrocību uzņēmumiem, kas to saņem; |
| --- | --- |

b)

finansiālais atbalsts rada priekšrocību uzņēmumiem, kas to saņem;

| c) | ar finansiālo atbalstu tiek dota priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai (selektivitātes kritērijs); |
| --- | --- |

c)

ar finansiālo atbalstu tiek dota priekšroka konkrētiem uzņēmumiem vai konkrētu preču ražošanai (selektivitātes kritērijs);

| d) | finansiālais atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

d)

finansiālais atbalsts rada vai draud radīt konkurences izkropļojumus un iespaido tirdzniecību starp dalībvalstīm.

| (98) | Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru infrastruktūras būvniecību un ekspluatāciju var uzskatīt par saimniecisku darbību (8). Tā kā paziņotais pasākums attiecas uz atbalstu ieguldījumiem infrastruktūrā, ko izmanto komerciālai ekspluatācijai, šādas infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija jāuzskata par saimniecisku darbību, un tāpēc uz pasākumu attiecas LESD 107. panta 1. punkts. |
| --- | --- |

(98)

Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru infrastruktūras būvniecību un ekspluatāciju var uzskatīt par saimniecisku darbību (8). Tā kā paziņotais pasākums attiecas uz atbalstu ieguldījumiem infrastruktūrā, ko izmanto komerciālai ekspluatācijai, šādas infrastruktūras būvniecība un ekspluatācija jāuzskata par saimniecisku darbību, un tāpēc uz pasākumu attiecas LESD 107. panta 1. punkts.

| (99) | Īstenojot paziņoto pasākumu, Slovākijas iestādes uzbūvēs termināli un izvēlēsies koncesijas turētāju, kam būs jānodrošina tā ekspluatācija. Sākotnējo ieguldījumu finansēs no Kohēzijas fonda līdzekļiem (85 %) un valsts līdzekļiem (15 %). Tā kā Kohēzijas fonda līdzekļus nodod attiecīgajai valsts iestādei, tos uzskata par Slovākijas iestādēm pieejamiem līdzekļiem un atzīst par valsts līdzekļiem. |
| --- | --- |

(99)

Īstenojot paziņoto pasākumu, Slovākijas iestādes uzbūvēs termināli un izvēlēsies koncesijas turētāju, kam būs jānodrošina tā ekspluatācija. Sākotnējo ieguldījumu finansēs no Kohēzijas fonda līdzekļiem (85 %) un valsts līdzekļiem (15 %). Tā kā Kohēzijas fonda līdzekļus nodod attiecīgajai valsts iestādei, tos uzskata par Slovākijas iestādēm pieejamiem līdzekļiem un atzīst par valsts līdzekļiem.

| (100) | Priekšrocība: ņemot vērā Slovākijas iestāžu veikto provizorisko tirgus izpēti, nevar izslēgt to, ka līdzdalība turpmākajā atlases procesā būs ļoti ierobežota un ka atlases process neatbildīs konkursa procedūras kritērijiem. Tāpēc un tā kā ir ļoti iespējams, ka konkursā nebūs pietiekami lielas konkurences, nevar izslēgt iespēju, ka operatoram tiks radīta ekonomiska priekšrocība. |
| --- | --- |

(100)

Priekšrocība: ņemot vērā Slovākijas iestāžu veikto provizorisko tirgus izpēti, nevar izslēgt to, ka līdzdalība turpmākajā atlases procesā būs ļoti ierobežota un ka atlases process neatbildīs konkursa procedūras kritērijiem. Tāpēc un tā kā ir ļoti iespējams, ka konkursā nebūs pietiekami lielas konkurences, nevar izslēgt iespēju, ka operatoram tiks radīta ekonomiska priekšrocība.

| (101) | Selektivitāte: tā kā pasākums radīs priekšrocību tikai izvēlētajam termināļa operatoram, tas būtu jāuzskata par selektīvu. |
| --- | --- |

(101)

Selektivitāte: tā kā pasākums radīs priekšrocību tikai izvēlētajam termināļa operatoram, tas būtu jāuzskata par selektīvu.

| (102) | Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību Eiropas Savienībā: ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, uzskatāms, ka atbalsts šos uzņēmumus ir ietekmējis (9). Ir pietiekami, ja atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos (10). Šajā gadījumā, īstenojot paziņoto pasākumu, tiks nostiprināts jauno pārkraušanas termināļu stāvoklis attiecībā pret pašreizējiem termināļiem, un tādējādi pasākums var radīt konkurences izkropļojumus, ciktāl attiecīgais tirgus ir atvērts konkurencei. Tāpēc atbalsts var izkropļot konkurenci un iespaidot tirdzniecību Savienībā. |
| --- | --- |

(102)

Konkurences izkropļojumi un ietekme uz tirdzniecību Eiropas Savienībā: ja dalībvalsts piešķirts atbalsts nostiprina uzņēmuma stāvokli, salīdzinot ar citiem uzņēmumiem, kuri konkurē Savienības iekšējā tirgū, uzskatāms, ka atbalsts šos uzņēmumus ir ietekmējis (9). Ir pietiekami, ja atbalsta saņēmējs konkurē ar citiem uzņēmumiem konkurencei atvērtos tirgos (10). Šajā gadījumā, īstenojot paziņoto pasākumu, tiks nostiprināts jauno pārkraušanas termināļu stāvoklis attiecībā pret pašreizējiem termināļiem, un tādējādi pasākums var radīt konkurences izkropļojumus, ciktāl attiecīgais tirgus ir atvērts konkurencei. Tāpēc atbalsts var izkropļot konkurenci un iespaidot tirdzniecību Savienībā.

| (103) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(103)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija secina, ka pasākums ir uzskatāms par valsts atbalstu LESD 107. panta 1. punkta nozīmē.

7.1.   PASĀKUMA LIKUMĪGUMS

| (104) | Slovākijas iestādes ir izpildījušas LESD 108. panta 3. punktā noteikto pienākumu paziņot par atbalstu pirms tā īstenošanas. Komisija ņem vērā, ka atbalsts netiks piešķirts, kamēr Komisija to nebūs apstiprinājusi. |
| --- | --- |

(104)

Slovākijas iestādes ir izpildījušas LESD 108. panta 3. punktā noteikto pienākumu paziņot par atbalstu pirms tā īstenošanas. Komisija ņem vērā, ka atbalsts netiks piešķirts, kamēr Komisija to nebūs apstiprinājusi.

7.2.   SADERĪBAS NOVĒRTĒJUMS

| (105) | Komisija infrastruktūras projektiem piešķirto atbalstu agrāk novērtēja, tieši pamatojoties uz LESD 93. pantu (11), bet pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma Altmark lietā (12), kurā netiek ļauts intermodālajiem termināļiem tieši piemērot LESD 93. pantu, – pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (13). Kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 (14) stāšanās spēkā LESD 93. pantu var tieši piemērot kā juridisko pamatu, lai noteiktu, vai tāds atbalsts sauszemes transportam un jo īpaši atbalsts transporta koordinācijai, uz ko neattiecas šī regula, ir atbilstīgs. |
| --- | --- |

(105)

Komisija infrastruktūras projektiem piešķirto atbalstu agrāk novērtēja, tieši pamatojoties uz LESD 93. pantu (11), bet pēc Eiropas Savienības Tiesas sprieduma Altmark lietā (12), kurā netiek ļauts intermodālajiem termināļiem tieši piemērot LESD 93. pantu, – pamatojoties uz LESD 107. panta 3. punkta c) apakšpunktu (13). Kopš Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1370/2007 (14) stāšanās spēkā LESD 93. pantu var tieši piemērot kā juridisko pamatu, lai noteiktu, vai tāds atbalsts sauszemes transportam un jo īpaši atbalsts transporta koordinācijai, uz ko neattiecas šī regula, ir atbilstīgs.

| (106) | LESD 93. pantā noteikts, ka atbalsts ir saderīgs ar Līgumiem, ja tas vajadzīgs transporta koordinācijai. Šajā noteikumā “transporta koordinācija” nozīmē ne tikai saimnieciskas darbības attīstības veicināšanu. Ar to domāta arī publisku iestāžu iejaukšanās, lai virzītu transporta nozares attīstību atbilstīgi kopīgām interesēm. Eiropas Savienības Tiesa ir spriedusi, ka šajā pantā atzīts pārvadājumu atbalsta saderīgums ar Līgumu tikai stingri noteiktos gadījumos, kas nav pretrunā Kopienas vispārējām interesēm (15). |
| --- | --- |

(106)

LESD 93. pantā noteikts, ka atbalsts ir saderīgs ar Līgumiem, ja tas vajadzīgs transporta koordinācijai. Šajā noteikumā “transporta koordinācija” nozīmē ne tikai saimnieciskas darbības attīstības veicināšanu. Ar to domāta arī publisku iestāžu iejaukšanās, lai virzītu transporta nozares attīstību atbilstīgi kopīgām interesēm. Eiropas Savienības Tiesa ir spriedusi, ka šajā pantā atzīts pārvadājumu atbalsta saderīgums ar Līgumu tikai stingri noteiktos gadījumos, kas nav pretrunā Kopienas vispārējām interesēm (15).

| (107) | Sauszemes transporta nozarē panāktās liberalizācijas dēļ vairākos aspektos ir ievērojami samazinājusies vajadzība pēc koordinācijas. Efektīvi liberalizētā nozarē koordināciju būtībā var nodrošināt tirgus spēku darbība. Tomēr arī pēc nozares liberalizācijas var pastāvēt dažādas tirgus nepilnības. Šādas nepilnības ir pamatots iemesls publisko iestāžu intervencei attiecīgajā jomā. |
| --- | --- |

(107)

Sauszemes transporta nozarē panāktās liberalizācijas dēļ vairākos aspektos ir ievērojami samazinājusies vajadzība pēc koordinācijas. Efektīvi liberalizētā nozarē koordināciju būtībā var nodrošināt tirgus spēku darbība. Tomēr arī pēc nozares liberalizācijas var pastāvēt dažādas tirgus nepilnības. Šādas nepilnības ir pamatots iemesls publisko iestāžu intervencei attiecīgajā jomā.

| (108) | Transporta nozarē var rasties ekonomiski “koordinācijas” sarežģījumi, piemēram, saistībā ar dažādu transporta tīklu savienojumiem. Ņemot to vērā, Komisija jau ir atļāvusi valsts atbalstu, pamatojoties uz LESD 93. pantu (16). |
| --- | --- |

(108)

Transporta nozarē var rasties ekonomiski “koordinācijas” sarežģījumi, piemēram, saistībā ar dažādu transporta tīklu savienojumiem. Ņemot to vērā, Komisija jau ir atļāvusi valsts atbalstu, pamatojoties uz LESD 93. pantu (16).

| (109) | Lai konkrētu atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par “vajadzīgu” transporta koordinācijai, tam jābūt nepieciešamam izvirzītā mērķa sasniegšanai un samērīgam ar šo mērķi. Turklāt no atbalsta izrietošie konkurences izkropļojumi nedrīkst skart Savienības vispārējās intereses. |
| --- | --- |

(109)

Lai konkrētu atbalsta pasākumu varētu uzskatīt par “vajadzīgu” transporta koordinācijai, tam jābūt nepieciešamam izvirzītā mērķa sasniegšanai un samērīgam ar šo mērķi. Turklāt no atbalsta izrietošie konkurences izkropļojumi nedrīkst skart Savienības vispārējās intereses.

| (110) | Tāpēc Komisija ir pastāvīgi lēmusi, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 93. pantu, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:






  a) | atbalsts veicina kopīgu interešu mērķa īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

(110)

Tāpēc Komisija ir pastāvīgi lēmusi, ka atbalsts ir saderīgs ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 93. pantu, ja tas atbilst šādiem nosacījumiem:

a)

atbalsts veicina kopīgu interešu mērķa īstenošanu;

| b) | atbalsts ir vajadzīgs; |
| --- | --- |

b)

atbalsts ir vajadzīgs;

| c) | atbalsts ir samērīgs; |
| --- | --- |

c)

atbalsts ir samērīgs;

| d) | attiecīgā infrastruktūra būs nediskriminējoši pieejama visiem izmantotājiem; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā infrastruktūra būs nediskriminējoši pieejama visiem izmantotājiem;

| e) | atbalsts nerada konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

e)

atbalsts nerada konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm.

| (111) | Tāpēc Komisija novērtēs, vai konkrētais pasākums atbilst šiem pieciem kritērijiem, lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 93. pantu. |
| --- | --- |

(111)

Tāpēc Komisija novērtēs, vai konkrētais pasākums atbilst šiem pieciem kritērijiem, lai atbalstu varētu uzskatīt par saderīgu ar iekšējo tirgu, pamatojoties uz LESD 93. pantu.

7.2.1.   Kopīgu interešu mērķis

| (112) | Savienība jau kādu laiku īsteno īpašu politiku līdzsvarotu kombinēto pārvadājumu sistēmas izveidei, un tajā ir paredzēts arī veicināt kombinēto pārvadājumu konkurētspēju attiecībā pret autopārvadājumiem. Savienības kombinēto pārvadājumu politikas mērķis ir novirzīt pārvadājumus ar autotransportu uz citiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

(112)

Savienība jau kādu laiku īsteno īpašu politiku līdzsvarotu kombinēto pārvadājumu sistēmas izveidei, un tajā ir paredzēts arī veicināt kombinēto pārvadājumu konkurētspēju attiecībā pret autopārvadājumiem. Savienības kombinēto pārvadājumu politikas mērķis ir novirzīt pārvadājumus ar autotransportu uz citiem pārvadājumu veidiem.

| (113) | Savienības instrumentu, piemēram, Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīvas 92/106/EEK (17), mērķis ir veicināt kombinēto pārvadājumu attīstību. Ar Balto grāmatu par transporta politiku (18) tiek veicināta dzelzceļa un citu videi nekaitīgu transporta veidu izmantošana, lai izvērstu konkurētspējīgas autopārvadājumu alternatīvas. |
| --- | --- |

(113)

Savienības instrumentu, piemēram, Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīvas 92/106/EEK (17), mērķis ir veicināt kombinēto pārvadājumu attīstību. Ar Balto grāmatu par transporta politiku (18) tiek veicināta dzelzceļa un citu videi nekaitīgu transporta veidu izmantošana, lai izvērstu konkurētspējīgas autopārvadājumu alternatīvas.

| (114) | Turklāt kombinētu pārvadājumu politika atbilst Gēteborgas 2001. gada jūnija Eiropadomes secinājumiem, kuros paziņots, ka pasākumi, kas veicina pārvadājumu ar autotransportu novirzīšanu uz videi nekaitīgākiem pārvadājumu veidiem, ir ilgtspējīga transporta politikas stūrakmens. |
| --- | --- |

(114)

Turklāt kombinētu pārvadājumu politika atbilst Gēteborgas 2001. gada jūnija Eiropadomes secinājumiem, kuros paziņots, ka pasākumi, kas veicina pārvadājumu ar autotransportu novirzīšanu uz videi nekaitīgākiem pārvadājumu veidiem, ir ilgtspējīga transporta politikas stūrakmens.

| (115) | Komisija atzīst, ka brīvi pieejamos tirgos, kuros dominē noteikumi par neierobežotu konkurenci un pieprasījuma un piedāvājuma princips, kombinēto pārvadājumu uzlabošana galvenokārt ir tirgus dalībnieku uzdevums. Tomēr, lai pilnīgi izmantotu kombinēto pārvadājumu potenciālu, varētu nākties stimulēt vēlmi uzņemties riskus, kas saistīti ar pāreju no autopārvadājumiem uz citiem pārvadājumu veidiem. |
| --- | --- |

(115)

Komisija atzīst, ka brīvi pieejamos tirgos, kuros dominē noteikumi par neierobežotu konkurenci un pieprasījuma un piedāvājuma princips, kombinēto pārvadājumu uzlabošana galvenokārt ir tirgus dalībnieku uzdevums. Tomēr, lai pilnīgi izmantotu kombinēto pārvadājumu potenciālu, varētu nākties stimulēt vēlmi uzņemties riskus, kas saistīti ar pāreju no autopārvadājumiem uz citiem pārvadājumu veidiem.

| (116) | Turklāt uzsvaru uz kombinēto pārvadājumu iespējām arvien vairāk pamato arī šāds apsvērums – Eiropas rūpniecības nozare saglabā un palielina Eiropā ražotās produkcijas konkurētspēju, galvenokārt pateicoties modernai loģistikai, ražošanas un izplatīšanas optimizēšanai, kā arī vērtības radīšanai procesa laikā. Sarežģītās piegādes ķēdes arvien nelabvēlīgāk ietekmē autopārvadājumu uzticamības mazināšanās un izmaksu pieaugums. Tāpēc kombinēto pārvadājumu loģistikas izveidei būs jākļūst par galveno Eiropas ražošanas nozares mērķi. |
| --- | --- |

(116)

Turklāt uzsvaru uz kombinēto pārvadājumu iespējām arvien vairāk pamato arī šāds apsvērums – Eiropas rūpniecības nozare saglabā un palielina Eiropā ražotās produkcijas konkurētspēju, galvenokārt pateicoties modernai loģistikai, ražošanas un izplatīšanas optimizēšanai, kā arī vērtības radīšanai procesa laikā. Sarežģītās piegādes ķēdes arvien nelabvēlīgāk ietekmē autopārvadājumu uzticamības mazināšanās un izmaksu pieaugums. Tāpēc kombinēto pārvadājumu loģistikas izveidei būs jākļūst par galveno Eiropas ražošanas nozares mērķi.

| (117) | Visbeidzot, Komisija atsaucas uz vajadzību paātrināt ieguldījumus infrastruktūrā, jo īpaši videi nekaitīgos transporta veidos, kas ir daļa no Eiropas komunikāciju tīkliem (TEN), un ātrgaitas IKT tīklos (19). |
| --- | --- |

(117)

Visbeidzot, Komisija atsaucas uz vajadzību paātrināt ieguldījumus infrastruktūrā, jo īpaši videi nekaitīgos transporta veidos, kas ir daļa no Eiropas komunikāciju tīkliem (TEN), un ātrgaitas IKT tīklos (19).

| (118) | Tādu intermodālo termināļu būvniecība, kuros visiem izmantotājiem garantēta vienlīdzīga pieeja, ir atbalstīta ar vairākiem ES instrumentiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 661/2010/ES (20) prasīts izveidot Eiropas transporta tīklu, kam jāpieļauj pēc iespējas lielāka transporta veidu savstarpēja izmantojamība un jāveicina dažādu transporta veidu kopdarbība. Saskaņā ar šo lēmumu kopīgu interešu projektiem jāveicina ilgtspējīga transporta attīstība, uzlabojot drošību un samazinot transporta radīto kaitējumu videi, jo īpaši veicinot kravu novirzīšanu uz dzelzceļiem, vairākveidu pārvadājumiem, iekšējiem ūdensceļiem un jūras transportu. Padomes Direktīvas 91/440/EEK (21) 10. pantā dalībvalstīm prasīts nodrošināt, ka citu dalībvalstu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ar taisnīgiem nosacījumiem tiek piešķirtas tiesības piekļūt infrastruktūrai, lai sniegtu starptautisko kombinēto kravu pārvadājumu pakalpojumus. Turklāt Komisija priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Savienības vadlīnijām Eiropas transporta tīkla attīstībai (22) ierosināja, ka kravas termināļu ekspluatantiem būtu jānodrošina visu kravas termināļu pieejamība visiem ekspluatantiem, jānodrošina pieeja bez diskriminācijas un piemērojot pārskatāmas maksas. |
| --- | --- |

(118)

Tādu intermodālo termināļu būvniecība, kuros visiem izmantotājiem garantēta vienlīdzīga pieeja, ir atbalstīta ar vairākiem ES instrumentiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 661/2010/ES (20) prasīts izveidot Eiropas transporta tīklu, kam jāpieļauj pēc iespējas lielāka transporta veidu savstarpēja izmantojamība un jāveicina dažādu transporta veidu kopdarbība. Saskaņā ar šo lēmumu kopīgu interešu projektiem jāveicina ilgtspējīga transporta attīstība, uzlabojot drošību un samazinot transporta radīto kaitējumu videi, jo īpaši veicinot kravu novirzīšanu uz dzelzceļiem, vairākveidu pārvadājumiem, iekšējiem ūdensceļiem un jūras transportu. Padomes Direktīvas 91/440/EEK (21) 10. pantā dalībvalstīm prasīts nodrošināt, ka citu dalībvalstu dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem ar taisnīgiem nosacījumiem tiek piešķirtas tiesības piekļūt infrastruktūrai, lai sniegtu starptautisko kombinēto kravu pārvadājumu pakalpojumus. Turklāt Komisija priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Savienības vadlīnijām Eiropas transporta tīkla attīstībai (22) ierosināja, ka kravas termināļu ekspluatantiem būtu jānodrošina visu kravas termināļu pieejamība visiem ekspluatantiem, jānodrošina pieeja bez diskriminācijas un piemērojot pārskatāmas maksas.

| (119) | Tādu intermodālo termināļu būvniecība, kuros visiem izmantotājiem garantēta vienlīdzīga pieeja, ir vērsta uz kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, jo šādi termināļi sekmē kombinēto pārvadājumu pastiprināšanu, veicina pārvadājumu novirzīšanu no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem un tādējādi palīdz samazināt ar autopārvadājumiem saistītos satiksmes sastrēgumus, satiksmes negadījumu skaitu, emisijas, troksni un nelabvēlīgo ietekmi uz klimatu. Iesniegtajās piezīmēs par procedūras sākšanu nav norādīts, ka pasākuma mērķis, t. i., veicināt pārvadājumu ar autotransportu novirzīšanu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem, nebūtu uzskatāms par kopīgu interešu mērķi. |
| --- | --- |

(119)

Tādu intermodālo termināļu būvniecība, kuros visiem izmantotājiem garantēta vienlīdzīga pieeja, ir vērsta uz kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, jo šādi termināļi sekmē kombinēto pārvadājumu pastiprināšanu, veicina pārvadājumu novirzīšanu no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem un tādējādi palīdz samazināt ar autopārvadājumiem saistītos satiksmes sastrēgumus, satiksmes negadījumu skaitu, emisijas, troksni un nelabvēlīgo ietekmi uz klimatu. Iesniegtajās piezīmēs par procedūras sākšanu nav norādīts, ka pasākuma mērķis, t. i., veicināt pārvadājumu ar autotransportu novirzīšanu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem, nebūtu uzskatāms par kopīgu interešu mērķi.

| (120) | Par plānoto Žilinas–Tepličkas termināļa būvniecību un ekspluatāciju jānorāda, ka saskaņā ar Slovākijas iestāžu iesniegtajiem datiem ārējo izmaksu ietaupījumi būs 15 reižu lielāki par plānotās infrastruktūras būvniecības izmaksām. Turklāt lielākā daļa paredzēto kopējo ieguvumu, kuru finansiālā vērtība būs EUR 399 miljoni, tiks gūta ES ārpus Slovākijas, jo attālums, ko veic, pārvadājot kravas starp Slovākiju un pārējām ES dalībvalstīm, parasti ir lielāks par Slovākijā nobraukto attālumu.






  (EUR) |
| --- | --- |
| Vides ietaupījumi Žilinas termināļa 30 darbības gadu laikā |
| Ar satiksmes sastrēgumiem saistītie ietaupījumi | 107 117 951 |
| Ar satiksmes negadījumiem saistītie ietaupījumi | 32 175 502 |
| Ar emisijām saistītie ietaupījumi | 223 748 276 |
| Ar troksni saistītie ietaupījumi | 7 338 003 |
| Ar klimatu saistītie ietaupījumi | 16 390 770 |
| Kopējie ietaupījumi | 386 770 502 |
| Informācijas avots: Slovākijas iestāžu iesniegtā Žilinas termināļa izmaksu un ieguvumu analīze. |

(120)

Par plānoto Žilinas–Tepličkas termināļa būvniecību un ekspluatāciju jānorāda, ka saskaņā ar Slovākijas iestāžu iesniegtajiem datiem ārējo izmaksu ietaupījumi būs 15 reižu lielāki par plānotās infrastruktūras būvniecības izmaksām. Turklāt lielākā daļa paredzēto kopējo ieguvumu, kuru finansiālā vērtība būs EUR 399 miljoni, tiks gūta ES ārpus Slovākijas, jo attālums, ko veic, pārvadājot kravas starp Slovākiju un pārējām ES dalībvalstīm, parasti ir lielāks par Slovākijā nobraukto attālumu.

(EUR)

Vides ietaupījumi Žilinas termināļa 30 darbības gadu laikā

Ar satiksmes sastrēgumiem saistītie ietaupījumi

107 117 951

Ar satiksmes negadījumiem saistītie ietaupījumi

32 175 502

Ar emisijām saistītie ietaupījumi

223 748 276

Ar troksni saistītie ietaupījumi

7 338 003

Ar klimatu saistītie ietaupījumi

16 390 770

Kopējie ietaupījumi

386 770 502

Informācijas avots: Slovākijas iestāžu iesniegtā Žilinas termināļa izmaksu un ieguvumu analīze.

| (121) | Tāpēc Komisija uzskata, ka Žilinas–Tepličkas intermodālā termināļa būvniecība var sekmēt kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, jo ar termināli tiks veicināta multimodālo pārvadājumu pastiprināšana un pārvadājumu novirzīšana no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem, tādējādi samazinot ar autopārvadājumiem saistītos satiksmes sastrēgumus, satiksmes negadījumu skaitu, emisijas, troksni un nelabvēlīgo ietekmi uz klimatu. |
| --- | --- |

(121)

Tāpēc Komisija uzskata, ka Žilinas–Tepličkas intermodālā termināļa būvniecība var sekmēt kopīgu interešu mērķa sasniegšanu, jo ar termināli tiks veicināta multimodālo pārvadājumu pastiprināšana un pārvadājumu novirzīšana no pārvadājumiem ar autotransportu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem, tādējādi samazinot ar autopārvadājumiem saistītos satiksmes sastrēgumus, satiksmes negadījumu skaitu, emisijas, troksni un nelabvēlīgo ietekmi uz klimatu.

7.2.2.   Vajadzība un samērīgums

| (122) | Komisija jau agrāk (23) ir atļāvusi atbalstu ieguldījumiem intermodālajos termināļos, kura intensitāte ir 50 %. Turklāt nesen Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos atļāva lielāku atbalsta intensitāti, ja dalībvalstis pierādīja, ka tā ir ekonomiski pamatota (24). |
| --- | --- |

(122)

Komisija jau agrāk (23) ir atļāvusi atbalstu ieguldījumiem intermodālajos termināļos, kura intensitāte ir 50 %. Turklāt nesen Komisija pienācīgi pamatotos gadījumos atļāva lielāku atbalsta intensitāti, ja dalībvalstis pierādīja, ka tā ir ekonomiski pamatota (24).

| (123) | Šajā gadījumā Slovākijas iestādes ir paziņojušas par pasākumu, kas nodrošina atbalsta intensitāti vismaz 85 % apmērā par labu turpmākajam koncesijas turētājam. Šis projekts atšķiras no Metrans privātajiem termināļiem, kurus uzņēmums uzbūvēja, nesaņemot Slovākijas valsts atbalstu, un no netālā WienCont termināļa (kas pieder Vīnes pilsētai), kas kopš 2006. gada saņem atbalstu (vidējā atbalsta intensitāte – 31 %) papildaprīkojuma iegādei. Atšķirībā no Žilinas–Tepličkas termināļa gadījuma WienCont veiktie ieguldījumi nebija sākotnējie ieguldījumi pilnīgi jauna termināļa būvniecībā. Turklāt WienCont izmanto infrastruktūras pārvaldnieka sliežu ceļus un Vīnes pilsētas zemi, par kuru maksātā īres maksa varētu nebūt līdzvērtīga cenai, par kādu tā būtu jāpērk. |
| --- | --- |

(123)

Šajā gadījumā Slovākijas iestādes ir paziņojušas par pasākumu, kas nodrošina atbalsta intensitāti vismaz 85 % apmērā par labu turpmākajam koncesijas turētājam. Šis projekts atšķiras no Metrans privātajiem termināļiem, kurus uzņēmums uzbūvēja, nesaņemot Slovākijas valsts atbalstu, un no netālā WienCont termināļa (kas pieder Vīnes pilsētai), kas kopš 2006. gada saņem atbalstu (vidējā atbalsta intensitāte – 31 %) papildaprīkojuma iegādei. Atšķirībā no Žilinas–Tepličkas termināļa gadījuma WienCont veiktie ieguldījumi nebija sākotnējie ieguldījumi pilnīgi jauna termināļa būvniecībā. Turklāt WienCont izmanto infrastruktūras pārvaldnieka sliežu ceļus un Vīnes pilsētas zemi, par kuru maksātā īres maksa varētu nebūt līdzvērtīga cenai, par kādu tā būtu jāpērk.

| (124) | Tomēr, tā kā Slovākijas gadījumā atbalsta intensitātes apmērs pārsniedz 50 %, Komisijai jāizvērtē, vai tik lielu atbalsta intensitāti izņēmuma gadījumā var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(124)

Tomēr, tā kā Slovākijas gadījumā atbalsta intensitātes apmērs pārsniedz 50 %, Komisijai jāizvērtē, vai tik lielu atbalsta intensitāti izņēmuma gadījumā var atzīt par saderīgu ar iekšējo tirgu.

| (125) | Attiecībā uz vajadzību sniegt atbalstu Slovākijas iestāžu iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē prognozēts, ka, ja netiks piešķirts publisks atbalsts, plānotā Žilinas–Tepličkas pārkraušanas termināļa iekšējā peļņas norma būs negatīva. Ja Slovākija ņem vērā visus sākotnējos ieguldījumus, tostarp zemes iegādes izmaksas, trūkstošā projekta finansējuma apmērs, piemērojot 5 % diskonta likmi, atbilst sākotnējam ieguldījumam – EUR 25,04 miljoniem. Diskonta likme 5 % apmērā ir salīdzināma ar peļņu no Slovākijas ilgtermiņa valsts obligācijām (25). |
| --- | --- |

(125)

Attiecībā uz vajadzību sniegt atbalstu Slovākijas iestāžu iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē prognozēts, ka, ja netiks piešķirts publisks atbalsts, plānotā Žilinas–Tepličkas pārkraušanas termināļa iekšējā peļņas norma būs negatīva. Ja Slovākija ņem vērā visus sākotnējos ieguldījumus, tostarp zemes iegādes izmaksas, trūkstošā projekta finansējuma apmērs, piemērojot 5 % diskonta likmi, atbilst sākotnējam ieguldījumam – EUR 25,04 miljoniem. Diskonta likme 5 % apmērā ir salīdzināma ar peļņu no Slovākijas ilgtermiņa valsts obligācijām (25).

| (126) | Tabulā turpmāk ir apkopotas Slovākijas iestāžu iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē aprēķinātās ieguldījumu izmaksas, darbības izmaksas, paredzētais ieguldījumu ienesīgums un plānotā atbalsta summa Žilinas termināļa būvniecībai.












  (miljoni EUR) |
| --- | --- |
| Terminālis | Ieguldījumu izmaksas | Darbības izmaksas | Kopējās izmaksas | Ieņēmumi | Valsts atbalsts | Plānotā peļņa | NPV pēc valsts atbalsta (5 %) |
| Žilina | 25,04 | 24,81 | 49,85 | 24,81 | 25,04 | 0 | 0,00 |
| Informācijas avots: Slovākijas iestādes, izmaksu un ieguvumu analīze. |

(126)

Tabulā turpmāk ir apkopotas Slovākijas iestāžu iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē aprēķinātās ieguldījumu izmaksas, darbības izmaksas, paredzētais ieguldījumu ienesīgums un plānotā atbalsta summa Žilinas termināļa būvniecībai.

(miljoni EUR)

Terminālis

Ieguldījumu izmaksas

Darbības izmaksas

Kopējās izmaksas

Ieņēmumi

Valsts atbalsts

Plānotā peļņa

NPV pēc valsts atbalsta (5 %)

Žilina

25,04

24,81

49,85

24,81

25,04

0

0,00

Informācijas avots: Slovākijas iestādes, izmaksu un ieguvumu analīze.

| (127) | Tā kā sākotnējais ieguldījums ir tikai trūkstošais projekta finansējums, Komisija secina, ka atbalsts ir vajadzīgs, lai nodrošinātu intermodālā pārkraušanas termināļa būvniecību un kombinēto pārvadājumu attīstību Slovākijā. Komisija arī uzskata, ka atbalsts nepārsniegs vajadzīgo minimālo summu, jo tā ir lielāka par trūkstošo finansējumu, un tādējādi atbalsts ir samērīgs, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi, t. i., nodrošinātu pārvadājumu ar autotransportu novirzīšanu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu. |
| --- | --- |

(127)

Tā kā sākotnējais ieguldījums ir tikai trūkstošais projekta finansējums, Komisija secina, ka atbalsts ir vajadzīgs, lai nodrošinātu intermodālā pārkraušanas termināļa būvniecību un kombinēto pārvadājumu attīstību Slovākijā. Komisija arī uzskata, ka atbalsts nepārsniegs vajadzīgo minimālo summu, jo tā ir lielāka par trūkstošo finansējumu, un tādējādi atbalsts ir samērīgs, lai sasniegtu kopīgu interešu mērķi, t. i., nodrošinātu pārvadājumu ar autotransportu novirzīšanu uz pārvadājumiem pa dzelzceļu.

7.2.3.   Attiecīgā infrastruktūra būs nediskriminējoši pieejama visiem izmantotājiem

| (128) | Pasākuma mērķis ir uzbūvēt kontinentālajiem kombinētajiem pārvadājumiem, konkrētāk, puspiekabēm un maināmām virsbūvēm, piemērotus sabiedriskos intermodālos pārkraušanas termināļus, lai veicinātu pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu. Lai šo mērķi īstenotu:






  a) | termināļu operatori būs uzņēmumi, kas nav atkarīgi no pārvadājumu uzņēmumiem, kuri izmanto to pakalpojumus; |
| --- | --- | --- |

(128)

Pasākuma mērķis ir uzbūvēt kontinentālajiem kombinētajiem pārvadājumiem, konkrētāk, puspiekabēm un maināmām virsbūvēm, piemērotus sabiedriskos intermodālos pārkraušanas termināļus, lai veicinātu pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu. Lai šo mērķi īstenotu:

a)

termināļu operatori būs uzņēmumi, kas nav atkarīgi no pārvadājumu uzņēmumiem, kuri izmanto to pakalpojumus;

| b) | tiks nodrošināta neierobežota pieeja; |
| --- | --- |

b)

tiks nodrošināta neierobežota pieeja;

| c) | tiks piemēroti nediskriminējoši un pārredzami nosacījumi. |
| --- | --- |

c)

tiks piemēroti nediskriminējoši un pārredzami nosacījumi.

| (129) | Lai nodrošinātu nediskriminējošu pieeju termināļiem un nepieļautu izvēlētā termināļa operatora un pārvadājumu uzņēmumu interešu konfliktu, termināļu operators būs neatkarīgs no pārvadājumu uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(129)

Lai nodrošinātu nediskriminējošu pieeju termināļiem un nepieļautu izvēlētā termināļa operatora un pārvadājumu uzņēmumu interešu konfliktu, termināļu operators būs neatkarīgs no pārvadājumu uzņēmumiem.

| (130) | Turklāt termināļi būs Slovākijas valsts īpašums, un Slovākija visos koncesijas līgumos noteiks, ka termināļu operatoram jāgarantē neierobežota un nediskriminējoša pieeja visiem izmantotājiem, tostarp visiem pārvadātājiem un intermodālo pārkraušanas termināļu operatoriem. Ja izvēlētais operators nepildīs šo koncesijas līguma nosacījumu, Slovākijai būs tiesības anulēt koncesiju un rīkot jaunu konkursu. |
| --- | --- |

(130)

Turklāt termināļi būs Slovākijas valsts īpašums, un Slovākija visos koncesijas līgumos noteiks, ka termināļu operatoram jāgarantē neierobežota un nediskriminējoša pieeja visiem izmantotājiem, tostarp visiem pārvadātājiem un intermodālo pārkraušanas termināļu operatoriem. Ja izvēlētais operators nepildīs šo koncesijas līguma nosacījumu, Slovākijai būs tiesības anulēt koncesiju un rīkot jaunu konkursu.

| (131) | Tāpēc attiecīgā infrastruktūra būs nediskriminējoši pieejama visiem izmantotājiem. |
| --- | --- |

(131)

Tāpēc attiecīgā infrastruktūra būs nediskriminējoši pieejama visiem izmantotājiem.

7.2.4.   Atbalsts nerada konkurences izkropļojumus, kas ir pretrunā kopīgām interesēm

| (132) | Sākotnēji paziņotais pasākums ietekmētu intermodālo termināļu pakalpojumus Slovākijas Republikā, kas piesaista arī pārrobežu pieprasījumu no Austrijas, Čehijas, Ungārijas un mazākā apmērā no Polijas. Lai novērstu konkurences izkropļojumu risku, kā noteikts lēmumā par procedūras sākšanu, un lai pārbaudītu savus pieņēmumus par termināļa ietekmi uz kravu pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu, Slovākijas iestādes nolēma ierobežot projekta darbības jomu un kā izmēģinājuma projektu būvēt vienu termināli Žilinā–Tepličkā. Šis terminālis atradīsies vairāk nekā 200 km attālumā no pašreizējiem Metrans un WienCont termināļiem. Tāpēc tā darbības apgabali nepārklāsies ar Metrans un WienCont darbības teritoriju. Tādējādi pasākuma ietekme uz konkurenci būs ierobežota (26). |
| --- | --- |

(132)

Sākotnēji paziņotais pasākums ietekmētu intermodālo termināļu pakalpojumus Slovākijas Republikā, kas piesaista arī pārrobežu pieprasījumu no Austrijas, Čehijas, Ungārijas un mazākā apmērā no Polijas. Lai novērstu konkurences izkropļojumu risku, kā noteikts lēmumā par procedūras sākšanu, un lai pārbaudītu savus pieņēmumus par termināļa ietekmi uz kravu pārvadājumu novirzīšanu no autoceļiem uz dzelzceļu, Slovākijas iestādes nolēma ierobežot projekta darbības jomu un kā izmēģinājuma projektu būvēt vienu termināli Žilinā–Tepličkā. Šis terminālis atradīsies vairāk nekā 200 km attālumā no pašreizējiem Metrans un WienCont termināļiem. Tāpēc tā darbības apgabali nepārklāsies ar Metrans un WienCont darbības teritoriju. Tādējādi pasākuma ietekme uz konkurenci būs ierobežota (26).

| (133) | Slovākijas iestādes norādīja, ka Žilinā ir pagaidu terminālis, kas pieder Intrans. Atšķirībā no plānotā termināļa šis terminālis ir neliels un atrodas pilsētas centrā. Pašreizējā terminālī preču platforma ir pieejama tikai no viena, 400 m gara sliežu ceļa, kuru nav iespējams paplašināt. Terminālis ir paredzēts jūras konteineriem, un tajā nav portālceltņu un aprīkojuma maināmu virsbūvju un puspiekabju pārkraušanai. Turklāt saskaņā ar pilsētas attīstības plāniem pašreizējo Žilinas termināli tuvākajā laikā slēgs. |
| --- | --- |

(133)

Slovākijas iestādes norādīja, ka Žilinā ir pagaidu terminālis, kas pieder Intrans. Atšķirībā no plānotā termināļa šis terminālis ir neliels un atrodas pilsētas centrā. Pašreizējā terminālī preču platforma ir pieejama tikai no viena, 400 m gara sliežu ceļa, kuru nav iespējams paplašināt. Terminālis ir paredzēts jūras konteineriem, un tajā nav portālceltņu un aprīkojuma maināmu virsbūvju un puspiekabju pārkraušanai. Turklāt saskaņā ar pilsētas attīstības plāniem pašreizējo Žilinas termināli tuvākajā laikā slēgs.

| (134) | Slovākijas iestādes ir apstiprinājušas, ka sabiedrisko termināļu kravas pārkraušanas maksas atbildīs maksām, ko prasa tirgū jau strādājošos intermodālajos pārkraušanas termināļos. Saskaņā ar Slovākijas iestāžu veiktu apsekojumu ES termināļos noteiktās kravas pārkraušanas maksas ir no EUR 16,30 līdz EUR 56 par vienību un vidējā maksa ir EUR 30. Slovākijas iestāžu iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē tika pieņemts, ka turpmākās kravas vienības pārkraušanas maksas visos četros sabiedriskajos termināļos būs EUR 28–29. Tāpēc Žilinas–Tepličkas sabiedriskā termināļa pakalpojumu maksas tiks noteiktas tādā apmērā, lai dzelzceļa pārvadājumi varētu konkurēt ar autopārvadājumiem. Ja maksas būtu lielākas, sabiedrisko termināļu operators nespētu piesaistīt pietiekami daudz kravu no autopārvadājumu nozares, lai segtu darbības izmaksas. |
| --- | --- |

(134)

Slovākijas iestādes ir apstiprinājušas, ka sabiedrisko termināļu kravas pārkraušanas maksas atbildīs maksām, ko prasa tirgū jau strādājošos intermodālajos pārkraušanas termināļos. Saskaņā ar Slovākijas iestāžu veiktu apsekojumu ES termināļos noteiktās kravas pārkraušanas maksas ir no EUR 16,30 līdz EUR 56 par vienību un vidējā maksa ir EUR 30. Slovākijas iestāžu iesniegtajā izmaksu un ieguvumu analīzē tika pieņemts, ka turpmākās kravas vienības pārkraušanas maksas visos četros sabiedriskajos termināļos būs EUR 28–29. Tāpēc Žilinas–Tepličkas sabiedriskā termināļa pakalpojumu maksas tiks noteiktas tādā apmērā, lai dzelzceļa pārvadājumi varētu konkurēt ar autopārvadājumiem. Ja maksas būtu lielākas, sabiedrisko termināļu operators nespētu piesaistīt pietiekami daudz kravu no autopārvadājumu nozares, lai segtu darbības izmaksas.

| (135) | Tāpēc Komisija secina, ka pasākums neradīs tādus konkurences izkropļojumus, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm. |
| --- | --- |

(135)

Tāpēc Komisija secina, ka pasākums neradīs tādus konkurences izkropļojumus, kas būtu pretrunā kopīgām interesēm.

8.   SECINĀJUMS

| (136) | Ņemot vērā izklāstīto informāciju, Komisija secina, ka visi nosacījumi ir izpildīti un ka atbalsts ieguldījumiem Žilinas–Tepličkas terminālī EUR 25,04 miljonu apmērā ir saderīgs ar iekšējo tirgu. |
| --- | --- |

(136)

Ņemot vērā izklāstīto informāciju, Komisija secina, ka visi nosacījumi ir izpildīti un ka atbalsts ieguldījumiem Žilinas–Tepličkas terminālī EUR 25,04 miljonu apmērā ir saderīgs ar iekšējo tirgu.

| (137) | Tā kā Slovākija sākotnēji plānoja būvēt četrus sabiedriskos intermodālos termināļus, Komisija prasa uzraudzīt termināli, kas tiks būvēts, īstenojot patlaban paziņoto izmēģinājuma projektu. Pamatojoties uz uzraudzības informāciju, Komisija varēs pieņemt pamatotāku lēmumu par atbalsta vajadzīgumu un tā ietekmi uz konkurenci, ja Slovākija kādreiz paziņos par atbalstu pārējiem trim termināļiem, |
| --- | --- |

(137)

Tā kā Slovākija sākotnēji plānoja būvēt četrus sabiedriskos intermodālos termināļus, Komisija prasa uzraudzīt termināli, kas tiks būvēts, īstenojot patlaban paziņoto izmēģinājuma projektu. Pamatojoties uz uzraudzības informāciju, Komisija varēs pieņemt pamatotāku lēmumu par atbalsta vajadzīgumu un tā ietekmi uz konkurenci, ja Slovākija kādreiz paziņos par atbalstu pārējiem trim termināļiem,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Valsts atbalsts EUR 25,04 miljonu apmērā, ko Slovākijas Republika plāno īstenot kā sākotnējo ieguldījumu atbalstu termināļa būvniecībai Žilinā–Tepličkā, ir saderīgs ar iekšējo tirgu Līguma par Eiropas Savienības darbību 93. panta nozīmē.

Tāpēc tiek atļauts īstenot šo atbalstu EUR 25,04 miljonu apmērā.

2. pants

Slovākijas Republika trīs gadu laikā iesniedz šādu informāciju:

| a) | kopējais intermodālo pārvadājumu apjoms, kontinentālo pārvadājumu apjoms un tādu pārvadājumu apjoms, kuru vienības nav ISO konteineri, Slovākijā un Žilinas–Tepličkas terminālī; |
| --- | --- |

a)

kopējais intermodālo pārvadājumu apjoms, kontinentālo pārvadājumu apjoms un tādu pārvadājumu apjoms, kuru vienības nav ISO konteineri, Slovākijā un Žilinas–Tepličkas terminālī;

| b) | Žilinas–Tepličkas termināļa pakalpojumu cenas; |
| --- | --- |

b)

Žilinas–Tepličkas termināļa pakalpojumu cenas;

| c) | vai jauno termināļu klienti iepriekš izmantojuši pašreizējos termināļus, un, ja tā, iesniedz pētījumu par to, kāpēc klienti mainījuši termināli. |
| --- | --- |

c)

vai jauno termināļu klienti iepriekš izmantojuši pašreizējos termināļus, un, ja tā, iesniedz pētījumu par to, kāpēc klienti mainījuši termināli.

3. pants

Lēmums adresēts Slovākijas Republikai.

Briselē, 2013. gada 17. jūlijā

Komisijas vārdā –

priekšsēdētāja vietnieks

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV C 45, 16.2.2013., 13. lpp.

1

(2)  Skatīt 1. zemsvītras piezīmi.

2

(3)  Teorētiskā pārkraušanas jauda, ņemot vērā pašreizējo izvietojumu un pārkraušanas metožu un tehnoloģijas izmantojumu.

3

(4)  Teorētiskā jauno termināļu pārkraušanas jauda pēc būvniecības pirmā posma pabeigšanas.

4

Informācijas avots: Slovākijas Republikas Satiksmes, būvniecības un reģionālās attīstības ministrija, pamatojoties uz termināļu īpašnieku un operatoru sniegto informāciju.

Informācijas avots:

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/34/ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (OV L 343, 14.12.2012., 32. lpp.).

5

(6)  Starptautiskā Autotransporta un dzelzceļa kombinēto pārvadājumu savienība: http://www.uirr.com/en/media-centre/annual-reports/annual-reports/mediacentre/516-annual-report-2011.html.

6

(7)  Starptautiskā Dzelzceļu savienība: http://www.uic.org/IMG/pdf/2012_report_on_combined_transport_in_europe.pdf.

7

(8)  Skatīt inter alia spriedumu lietā C-82/01P, Aéroports de Paris (Recueil 2002, I-9297. lpp.) un spriedumus lietās T-443/08 un T-445/08, Freistaat Sachsen un Land Sachsen-Anhalt/Komisija (vēl nav publicēti Krājumā).

8

inter alia

Aéroports de Paris

Recueil

Freistaat Sachsen

Land Sachsen-Anhalt/

(9)  Skatīt jo īpaši sprieduma lietā 730/79, Philip Morris/Komisija (Recueil 1980, 2671. lpp.) 11. punktu, sprieduma lietā C-53/00, Ferring (Recueil 2001, I-9067. lpp.) 21. punktu un sprieduma lietā C-372/97, Itālija/Komisija (Krājums 2004, I-3679. lpp.) 44. punktu.

9

Philip Morris

Recueil

Ferring

Recueil

(10)  Spriedums lietā T-214/95, Het Vlaamse Gewest/Komisija (Recueil 1998, II-717. lpp.).

10

Het Vlaamse Gewest

Recueil

(11)  Skatīt Komisijas 2001. gada 31. janvāra Lēmumu lietā N 597/2000 (OV C 102, 31.3.2001., 8. lpp.); Komisijas 2001. gada 14. septembra Lēmumu lietā N 208/2000 (OV C 315, 4.1.2000., 21. lpp.); Komisijas 2000. gada 15. novembra Lēmumu lietā N 755/1999 (OV C 71, 3.3.2001., 17 un 19. lpp.); Komisijas 2001. gada 11. novembra Lēmumu lietā N 550/01 (OV C 24, 26.1.2002., 2. lpp.).

11

(12)  Spriedums lietā C-280/00, Altmark Trans GmbH (Recueil 2003, I-7747. lpp.).

12

Altmark Trans GmbH

Recueil

(13)  Skatīt Komisijas 2009. gada 11. februāra Lēmumu lietā N 651/08, Combinant multimodal container terminal (EFRO) (OV C 60, 14.3.2009., 4. lpp.).

13

Combinant multimodal container terminal

EFRO

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Regula (EK) Nr. 1370/2007 par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

14

(15)  Sprieduma lietā C-156/77, Komisija/Beļģija (Recueil 1978, I-1881. lpp.) 10. punkts.

15

Recueil

(16)  Skatīt Komisijas 2010. gada 20. jūlija lēmumu lietā C 17/10, Firmin srl (OV C 278, 15.10.2010., 28. lpp.).

16

Firmin srl

(17)  Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīva 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (OV L 368, 17.12.1992., 38. lpp.).

17

(18)  Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu – virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu, COM(2011) 144; 28.3.2011.

18

(19)  Paziņojums “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns”, COM(2008) 800 galīgā redakcija, 26.11.2008.

19

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Lēmums Nr. 661/2010/ES par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (OV L 204, 5.8.2010., 1. lpp.).

20

(21)  Padomes 1991. gada 29. jūlija Direktīva 91/440/EEK par Kopienas dzelzceļa attīstību (OV L 237, 24.8.1991., 25. lpp.).

21

(22)  COM(2011) 650 galīgā redakcija (OV C 37, 10.2.2012., 16. lpp.).

22

(23)  Skatīt Komisijas 2001. gada 31. janvāra Lēmumu lietā N 597/2000, Nīderlande – Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen, Komisijas 2001. gada 14. septembra Lēmumu lietā N 208/2000, Nīderlande – SOIT, Komisijas 2000. gada 15. novembra Lēmumu lietā N 755/1999, Itālija –Bolzano un Komisijas 2010. gada 20. decembra Lēmumu lietā N 490/2010, Beļģija – Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest.

23

Subsidieregeling voor bijzondere bedrijfsaansluitingen op vaarwegen

SOIT

Bolzano

Verlenging van steunregeling N 550/2001 inzake publiek-private samenwerking voor de bouw van laad- en losinstallaties langs de waterwegen in het Vlaams Gewest

(24)  Skatīt Komisijas 2011. gada 20. decembra Lēmumu lietā SA.33434, Francija – Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre; Komisijas 2011. gada 23. novembra Lēmumu lietā SA.33486, Vācija – Förderprogramm Umschlaganlagen für den kombinierten Verkehr (vēl nav publicēts) un Komisijas 2012. gada 17. oktobra Lēmumu lietā SA.34501, Vācija – Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau.

24

Aide au financement d'un chantier multimodal sur le Grand port maritime du Havre

Förderprogramm Umschlaganlagen für den kombinierten Verkehr

Extension of the inland port of Königs Wusterhausen/Wildau

(25)  2012. gada septembrī ilgtermiņa valsts obligāciju procentu likme Slovākijā bija 4,2 %, skatīt ECB, http://www.ecb.int/stats/money/long/html/index.en.html.

25

(26)  Komisija 2011. gada 9. novembra Lēmuma par lietu SA.32632 (2011/N), ETGE (OV C 82, 21.3.2012., 2. lpp.) 15. punktā atsaucas uz piesaistes rādiusu 35 km platībā teritorijā, kurā ir daudz termināļu (pie Beļģijas un Nīderlandes robežas). Slovākijas iestādes plāno, ka darbības apgabals būs 100 km. Prāgas apgabalā ir septiņi termināļi, kuri darbojas 70 km piesaistes rādiusā: divi lieli termināļi Prāgā, divi termināļi Melnīkā (Mělník) (40 km) un trīs termināļi Lovosicē (70 km).

26

ETGE

Mělník

---