# Eiropas Savienības C 271/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 271 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 19. augusts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 271

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 19. augusts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | 107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā |
| 2014/C 271/01 | Reģionu komitejas rezolūcija — Reģionu komitejas 20. gadadiena — Eiropas Savienības reģionālo un vietējo pašvaldību pilnvaru stiprināšana | 1 |
| 2014/C 271/02 | Reģionu komitejas rezolūcija — Reģionu komitejas priekšlikumi par ES likumdevēja jauno mandātu | 6 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | 107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā |
| 2014/C 271/03 | Reģionu komitejas atzinums Ceļā uz integrētu ES pilsētvides politiku | 11 |
| 2014/C 271/04 | Reģionu komitejas atzinums Tiesību aktu kopums par mobilitāti pilsētās | 18 |
| 2014/C 271/05 | Reģionu komitejas atzinums Septītā vides rīcības programma un ilgtspējīgas pilsētas | 25 |
| 2014/C 271/06 | Reģionu komitejas atzinums ES turpmākā politika tieslietu un iekšlietu jomā | 30 |
| 2014/C 271/07 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas stratēģija bezpajumtniecības jomā | 36 |
| 2014/C 271/08 | Reģionu komitejas atzinums ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) | 40 |
| 2014/C 271/09 | Reģionu komitejas atzinums Daudzlīmeņu pārvaldība ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam veicināšanā un Aiči mērķu īstenošanā | 45 |
| 2014/C 271/10 | Reģionu komitejas atzinums ES budžeta izpilde | 53 |
| 2014/C 271/11 | Reģionu komitejas atzinums Eiropas Savienības 2015. gada budžeta projekts | 58 |
| 2014/C 271/12 | Reģionu komitejas atzinums Hjogo rīcības pamatplāns laikposmam pēc 2015. gada: izturētspējas veidošana, īstenojot riska pārvaldību | 61 |
| 2014/C 271/13 | Reģionu komitejas atzinums Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai | 66 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā

2014/C 271/01

Reģionu komitejas rezolūcija — Reģionu komitejas 20. gadadiena — Eiropas Savienības reģionālo un vietējo pašvaldību pilnvaru stiprināšana

1

2014/C 271/02

Reģionu komitejas rezolūcija — Reģionu komitejas priekšlikumi par ES likumdevēja jauno mandātu

6

ATZINUMI

Reģionu komiteja

107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā

2014/C 271/03

Reģionu komitejas atzinums Ceļā uz integrētu ES pilsētvides politiku

11

2014/C 271/04

Reģionu komitejas atzinums Tiesību aktu kopums par mobilitāti pilsētās

18

2014/C 271/05

Reģionu komitejas atzinums Septītā vides rīcības programma un ilgtspējīgas pilsētas

25

2014/C 271/06

Reģionu komitejas atzinums ES turpmākā politika tieslietu un iekšlietu jomā

30

2014/C 271/07

Reģionu komitejas atzinums Eiropas stratēģija bezpajumtniecības jomā

36

2014/C 271/08

Reģionu komitejas atzinums ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)

EUSAIR

40

2014/C 271/09

Reģionu komitejas atzinums Daudzlīmeņu pārvaldība ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam veicināšanā un Aiči mērķu īstenošanā

45

2014/C 271/10

Reģionu komitejas atzinums ES budžeta izpilde

53

2014/C 271/11

Reģionu komitejas atzinums Eiropas Savienības 2015. gada budžeta projekts

58

2014/C 271/12

Reģionu komitejas atzinums Hjogo rīcības pamatplāns laikposmam pēc 2015. gada: izturētspējas veidošana, īstenojot riska pārvaldību

61

2014/C 271/13

Reģionu komitejas atzinums Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai

66

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | REĢIONU KOMITEJA |
| | 107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā |
| 2014/C 271/14 | Reģionu komitejas atzinums– Darbaspēka mobilitāte un EURES tīkla stiprināšana | 70 |
| 2014/C 271/15 | Reģionu komitejas atzinums – ES banku strukturālās reformas un pārredzamība paralēlajā banku sistēmā | 87 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā

2014/C 271/14

Reģionu komitejas atzinums– Darbaspēka mobilitāte un EURES tīkla stiprināšana

EURES

70

2014/C 271/15

Reģionu komitejas atzinums – ES banku strukturālās reformas un pārredzamība paralēlajā banku sistēmā

87

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/1

---

Reģionu komitejas rezolūcija

Reģionu komitejas 20. gadadiena

“Eiropas Savienības reģionālo un vietējo pašvaldību pilnvaru stiprināšana”

2014/C 271/01

REĢIONU KOMITEJA

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, kurā Komitejai ir noteiktas jaunas prerogatīvas un atbildības jomas Eiropas politikas sistēmā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, kurā Komitejai ir noteiktas jaunas prerogatīvas un atbildības jomas Eiropas politikas sistēmā;

| — | ņemot vērā Pamatuzdevumu deklarāciju, kurā Komiteja definēta kā reģionālo un vietējo vēlēto pārstāvju politiska asambleja, kuras uzdevums ir demokrātiska un teritoriāla pārstāvība Savienības lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatuzdevumu deklarāciju, kurā Komiteja definēta kā reģionālo un vietējo vēlēto pārstāvju politiska asambleja, kuras uzdevums ir demokrātiska un teritoriāla pārstāvība Savienības lēmumu pieņemšanas procesā;

| — | ņemot vērā 2014. gada 5. februārī ar Eiropas Parlamentu noslēgto Sadarbības līgumu, kurā apstiprināta kopēja vēlme stiprināt Savienības demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 5. februārī ar Eiropas Parlamentu noslēgto Sadarbības līgumu, kurā apstiprināta kopēja vēlme stiprināt Savienības demokrātisko leģitimitāti;

| — | ņemot vērā 2012. gada 16. februārī parakstīto Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības protokolu, kurā ir nostiprināta Komitejas iesaiste gada darba programmas īstenošanā un likumdošanas plānošanā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 16. februārī parakstīto Eiropas Komisijas un Reģionu komitejas sadarbības protokolu, kurā ir nostiprināta Komitejas iesaiste gada darba programmas īstenošanā un likumdošanas plānošanā;

| — | aicina atzīt to īpašo lomu, ko jau divdesmit gadus Komiteja pilda, stiprinot Eiropas Savienību un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu, kā arī aizstāvot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus; |
| --- | --- |

—

aicina atzīt to īpašo lomu, ko jau divdesmit gadus Komiteja pilda, stiprinot Eiropas Savienību un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanu, kā arī aizstāvot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķus;

| — | uzsver Komiteja, ES likumdošanas procesā pildot konsultatīvo un politisko lomu, arvien spēcīgāk ietekmē ES tiesību aktu izstrādi: tās galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu īpašās zināšanas par ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu tiktu iekļautas likumdošanas procesā; |
| --- | --- |

—

uzsver Komiteja, ES likumdošanas procesā pildot konsultatīvo un politisko lomu, arvien spēcīgāk ietekmē ES tiesību aktu izstrādi: tās galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai vietējo un reģionālo pārvaldes iestāžu īpašās zināšanas par ES tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu tiktu iekļautas likumdošanas procesā;

| — | ir nolēmusi, atzīmējot savu divdesmito gadskārtu, sagatavot perspektīvas analīzi par savu politisko un institucionālo lomu Eiropas Savienības pārvaldībā un tādējādi dalīties ar savu redzējumu par Eiropas integrācijas procesa nākotni; |
| --- | --- |

—

ir nolēmusi, atzīmējot savu divdesmito gadskārtu, sagatavot perspektīvas analīzi par savu politisko un institucionālo lomu Eiropas Savienības pārvaldībā un tādējādi dalīties ar savu redzējumu par Eiropas integrācijas procesa nākotni;

| — | tāpēc ierosina ceļvedi, ko strukturē trīs Eiropas Savienības dinamikas atjaunošanas stratēģiskie mērķi; |
| --- | --- |

—

tāpēc ierosina ceļvedi, ko strukturē trīs Eiropas Savienības dinamikas atjaunošanas stratēģiskie mērķi;

| 1. | Stiprināt Eiropas pilsoņu atbalstu un uzticēšanos ES demokrātiskajām vērtībām un Eiropas integrācijas procesam |
| --- | --- |

1.

Stiprināt Eiropas pilsoņu atbalstu un uzticēšanos ES demokrātiskajām vērtībām un Eiropas integrācijas procesam

| 1.1. | ņemot vērā nesen notikušo Eiropas vēlēšanu rezultātus, konstatē, ka ir nepieciešams nostiprināt uz uzticēšanos balstīto saikni starp Eiropas Savienību un pilsoņiem, un panākt, lai Eiropas darbība vairāk būtu vērsta uz viņu problēmām un nodrošinātu īstu pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

1.1.

ņemot vērā nesen notikušo Eiropas vēlēšanu rezultātus, konstatē, ka ir nepieciešams nostiprināt uz uzticēšanos balstīto saikni starp Eiropas Savienību un pilsoņiem, un panākt, lai Eiropas darbība vairāk būtu vērsta uz viņu problēmām un nodrošinātu īstu pievienoto vērtību;

| 1.2. | uzsver, ka Eiropas projekta veiksmīgā īstenošanā, tostarp Reģionu Eiropas nozīmē, stratēģiska nozīme ir RK kā vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļa paudējai; uzsver, ka RK ir būtiska starpniece, ar kuras palīdzību tiek virzīta informācija par iedzīvotājiem tuvākā pārvaldības līmeņa interesēm un problēmām, un ka tā rūpējas par to, lai šīs intereses atspoguļotos ES politikas veidošanas procesā; |
| --- | --- |

1.2.

uzsver, ka Eiropas projekta veiksmīgā īstenošanā, tostarp Reģionu Eiropas nozīmē, stratēģiska nozīme ir RK kā vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļa paudējai; uzsver, ka RK ir būtiska starpniece, ar kuras palīdzību tiek virzīta informācija par iedzīvotājiem tuvākā pārvaldības līmeņa interesēm un problēmām, un ka tā rūpējas par to, lai šīs intereses atspoguļotos ES politikas veidošanas procesā;

| 1.3. | ņemot vērā Eiropas un valstu līmenī tiesību aktos nostiprinātās kompetences, uzskata, ka Eiropas iestādes, dalībvalstis un vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes kopā atbild par to, lai tiktu stiprināta Eiropas Savienības normatīvā atbilstība un šajā nolūkā tiktu izveidotas pārredzamākas procedūras, samazināts administratīvais slogs, kā arī radīti mehānismi, kas dod iespēju analizēt ES darbības ietekmi uz pilsoņu ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

1.3.

ņemot vērā Eiropas un valstu līmenī tiesību aktos nostiprinātās kompetences, uzskata, ka Eiropas iestādes, dalībvalstis un vietējās un reģionālās pārvaldes iestādes kopā atbild par to, lai tiktu stiprināta Eiropas Savienības normatīvā atbilstība un šajā nolūkā tiktu izveidotas pārredzamākas procedūras, samazināts administratīvais slogs, kā arī radīti mehānismi, kas dod iespēju analizēt ES darbības ietekmi uz pilsoņu ikdienas dzīvi;

| 1.4. | uzsver, ka Eirobarometra rezultāti liecina par iedzīvotāju uzticēšanos vietējiem un reģionālajiem vēlētajiem pārstāvjiem un ka iedzīvotāji vēlas, lai šie pārstāvji aktīvāk iesaistītos Eiropas pārvaldībā, un tāpēc uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Reģionu komitejas kā politiskas asamblejas statusu un Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī uzlabot izpratni par to, kāda ir nozīme tam, ka locekļi īsteno vietējā vai reģionālajā līmenī saņemtās pilnvaras; |
| --- | --- |

1.4.

uzsver, ka Eirobarometra rezultāti liecina par iedzīvotāju uzticēšanos vietējiem un reģionālajiem vēlētajiem pārstāvjiem un ka iedzīvotāji vēlas, lai šie pārstāvji aktīvāk iesaistītos Eiropas pārvaldībā, un tāpēc uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi stiprināt Reģionu komitejas kā politiskas asamblejas statusu un Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī uzlabot izpratni par to, kāda ir nozīme tam, ka locekļi īsteno vietējā vai reģionālajā līmenī saņemtās pilnvaras;

| 1.5. | Komiteja, būdama Eiropas iestāde un Eiropas Savienības vietējo un reģionālo pārstāvju asambleja, vēlas nostiprināt savu demokrātisko leģitimitāti un politisko identitāti un palielināt atzinumu un nostāju politisko atpazīstamību un ietekmi; tā apņemas stiprināt politisko darbību, kas saistīta ar visu līmeņu politiskajām grupām un partijām; |
| --- | --- |

1.5.

Komiteja, būdama Eiropas iestāde un Eiropas Savienības vietējo un reģionālo pārstāvju asambleja, vēlas nostiprināt savu demokrātisko leģitimitāti un politisko identitāti un palielināt atzinumu un nostāju politisko atpazīstamību un ietekmi; tā apņemas stiprināt politisko darbību, kas saistīta ar visu līmeņu politiskajām grupām un partijām;

| 1.6. | vēlas arī vispusīgi izmantot savu teritoriālo specifiku, lai palielinātu spēju ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu un tādējādi kombinēt nacionālo delegāciju un teritoriālo ekspertu tīklu ieguldījumu Komitejas pamatuzdevuma īstenošanā; |
| --- | --- |

1.6.

vēlas arī vispusīgi izmantot savu teritoriālo specifiku, lai palielinātu spēju ietekmēt lēmumu pieņemšanas procesu un tādējādi kombinēt nacionālo delegāciju un teritoriālo ekspertu tīklu ieguldījumu Komitejas pamatuzdevuma īstenošanā;

| 1.7. | aicina dalībvalstis, ieceļot locekļus, nodrošināt tādu politisko pārstāvību, kas atspoguļo vietējo un reģionālo vēlēšanu rezultātus, un kas atbilst dzimumu līdztiesības un iespēju vienlīdzības principam, un uzstāj, ka ir nepieciešams paātrināt iecelšanas procedūras; |
| --- | --- |

1.7.

aicina dalībvalstis, ieceļot locekļus, nodrošināt tādu politisko pārstāvību, kas atspoguļo vietējo un reģionālo vēlēšanu rezultātus, un kas atbilst dzimumu līdztiesības un iespēju vienlīdzības principam, un uzstāj, ka ir nepieciešams paātrināt iecelšanas procedūras;

| 1.8. | ir noteikusi par mērķi visās Komitejas darbības jomās veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, lai nodrošinātu Savienības demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

1.8.

ir noteikusi par mērķi visās Komitejas darbības jomās veicināt sieviešu un vīriešu līdztiesību, lai nodrošinātu Savienības demokrātisko leģitimitāti;

| 1.9. | atkārto, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīga vairāklīmeņu pārvaldības sistēma, kas nodrošinātu pilsētu, reģionu un dalībvalstu efektīvu sadarbību; uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jāstrādā ar tām jomām, kurās pasākumi ir nepieciešami, bet būtu jāatturas no jaunu noteikumu izstrādes par tiem jautājumiem, kuru risināšanai vispiemērotākais ir vietējais, reģionālais vai valsts līmenis; |
| --- | --- |

1.9.

atkārto, ka Eiropas Savienībai ir vajadzīga vairāklīmeņu pārvaldības sistēma, kas nodrošinātu pilsētu, reģionu un dalībvalstu efektīvu sadarbību; uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jāstrādā ar tām jomām, kurās pasākumi ir nepieciešami, bet būtu jāatturas no jaunu noteikumu izstrādes par tiem jautājumiem, kuru risināšanai vispiemērotākais ir vietējais, reģionālais vai valsts līmenis;

Reģionu komiteja stiprina Eiropas konkrētību

| 1.10. | ir apņēmusies aktīvi atbalstīt savus locekļus, kas pilda Eiropas “vēstnieku” lomu reģionos, pilsētās un kopienās un otrādi, kā arī palīdzēt stiprināt viņu saikni ar Eiropas pilsoņiem; |
| --- | --- |

1.10.

ir apņēmusies aktīvi atbalstīt savus locekļus, kas pilda Eiropas “vēstnieku” lomu reģionos, pilsētās un kopienās un otrādi, kā arī palīdzēt stiprināt viņu saikni ar Eiropas pilsoņiem;

| 1.11. | tāpēc uzskata, ka ir svarīgi Eiropas Parlamenta informācijas birojos un Eiropas Komisijas pārstāvniecībās dalībvalstīs izveidot locekļu darbības atbalsta sistēmu, kas veicinātu viņu sadarbību ar Eiropas deputātiem viņu vēlēšanu apgabalos; pauž gatavību atbalstīt decentralizētu komunikācijas kampaņu rīkošanu par Eiropas Savienības rīcības prioritātēm un par tās tiesību aktu ietekmi vietējā un reģionālajā līmenī, ņemot vērā attiecīgā reģiona oficiālās valodas; |
| --- | --- |

1.11.

tāpēc uzskata, ka ir svarīgi Eiropas Parlamenta informācijas birojos un Eiropas Komisijas pārstāvniecībās dalībvalstīs izveidot locekļu darbības atbalsta sistēmu, kas veicinātu viņu sadarbību ar Eiropas deputātiem viņu vēlēšanu apgabalos; pauž gatavību atbalstīt decentralizētu komunikācijas kampaņu rīkošanu par Eiropas Savienības rīcības prioritātēm un par tās tiesību aktu ietekmi vietējā un reģionālajā līmenī, ņemot vērā attiecīgā reģiona oficiālās valodas;

| 1.12. | ir paredzējusi pastiprināt atbalstu locekļiem viņu teritoriālajās pašvaldībās, īpaši atbalstu debašu rīkošanai ar pilsoņiem un īpašu municipālo un reģionālo padomju sesiju rīkošanai par Eiropas aktualitātēm, kā arī vajadzības gadījumā – par Eiropas pilsoņu iniciatīvas priekšlikumiem; |
| --- | --- |

1.12.

ir paredzējusi pastiprināt atbalstu locekļiem viņu teritoriālajās pašvaldībās, īpaši atbalstu debašu rīkošanai ar pilsoņiem un īpašu municipālo un reģionālo padomju sesiju rīkošanai par Eiropas aktualitātēm, kā arī vajadzības gadījumā – par Eiropas pilsoņu iniciatīvas priekšlikumiem;

| 1.13. | vēlas izcelt savu politisko darbību, kas ir pamats dialogam par Eiropas Savienības teritoriālo dimensiju. Šajā saistībā jāpiemin Eiropas reģionu un pilsētu sammits, kas dod iespēju apspriest Eiropas nākotni un teritoriālo pašvaldību attīstību tālākā perspektīvā; |
| --- | --- |

1.13.

vēlas izcelt savu politisko darbību, kas ir pamats dialogam par Eiropas Savienības teritoriālo dimensiju. Šajā saistībā jāpiemin Eiropas reģionu un pilsētu sammits, kas dod iespēju apspriest Eiropas nākotni un teritoriālo pašvaldību attīstību tālākā perspektīvā;

| 1.14. | vēlas stiprināt iestāžu savstarpējās saziņas stratēģiju un aicina padziļināti pārskatīt Eiropas Savienības komunikācijas stratēģiju, kā arī pāriet uz jauna veida saziņu ar sabiedrību un turpmāk izmantot skaidru un saprotamu valodu; uzsver, ka vietējiem un reģionālajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī sociālajiem tīkliem ir visbūtiskākā loma, lai pārorientētu izpratni par Eiropas Savienību un popularizētu tās politiku un konkrētus panākumus; |
| --- | --- |

1.14.

vēlas stiprināt iestāžu savstarpējās saziņas stratēģiju un aicina padziļināti pārskatīt Eiropas Savienības komunikācijas stratēģiju, kā arī pāriet uz jauna veida saziņu ar sabiedrību un turpmāk izmantot skaidru un saprotamu valodu; uzsver, ka vietējiem un reģionālajiem plašsaziņas līdzekļiem, kā arī sociālajiem tīkliem ir visbūtiskākā loma, lai pārorientētu izpratni par Eiropas Savienību un popularizētu tās politiku un konkrētus panākumus;

| 2. | Turpināt Eiropas integrāciju, kas balstīta uz atjauninātu kopienas metodi, pilnībā ņemot vērā dažādu pārvaldības līmeņu kopīgu atbildību |
| --- | --- |

2.

Turpināt Eiropas integrāciju, kas balstīta uz atjauninātu kopienas metodi, pilnībā ņemot vērā dažādu pārvaldības līmeņu kopīgu atbildību

Reģionu komiteja – jauna Eiropas Savienības darbības veida atbalstītāja

| 2.1. | uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldības princips ir viens no tiem principiem, uz kuru vajadzētu balstīt Eiropas turpmākās integrācijas atjaunināto kopienas metodi; |
| --- | --- |

2.1.

uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldības princips ir viens no tiem principiem, uz kuru vajadzētu balstīt Eiropas turpmākās integrācijas atjaunināto kopienas metodi;

| 2.2. | ir apņēmusies uzraudzīt, lai atbalsts daudzlīmeņu pārvaldības principiem tiktu nostiprināts, parakstot 2014. gada aprīlī pieņemto Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartu; |
| --- | --- |

2.2.

ir apņēmusies uzraudzīt, lai atbalsts daudzlīmeņu pārvaldības principiem tiktu nostiprināts, parakstot 2014. gada aprīlī pieņemto Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības hartu;

| 2.3. | jo īpaši atbalsta nostāju, ka Partnerības principa īstenošanas rīcības kodekss, kas jau attiecas uz kohēzijas politikas tiesību aktiem, būtu jāattiecina arī uz citām Eiropas Savienības rīcības jomām; |
| --- | --- |

2.3.

jo īpaši atbalsta nostāju, ka Partnerības principa īstenošanas rīcības kodekss, kas jau attiecas uz kohēzijas politikas tiesību aktiem, būtu jāattiecina arī uz citām Eiropas Savienības rīcības jomām;

Reģionu komiteja – reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu prerogatīvu un kompetenču aizstāve

| 2.4. | pauž nožēlu par krīzes tiešo ietekmi uz vietējo un reģionālo pašvaldību autonomiju un rīcībspēju; tāpēc izmantos Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa ziņojumus par valstīm, lai sekotu līdzi decentralizācijas un reģionalizācijas procesa gaitai; |
| --- | --- |

2.4.

pauž nožēlu par krīzes tiešo ietekmi uz vietējo un reģionālo pašvaldību autonomiju un rīcībspēju; tāpēc izmantos Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongresa ziņojumus par valstīm, lai sekotu līdzi decentralizācijas un reģionalizācijas procesa gaitai;

| 2.5. | raudzīsies, lai Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismos tiktu ievērotas vietējo un reģionālo pašvaldību prerogatīvas; tāpēc uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā būtu decentralizētajām pilnvarām atbilstošs līdzekļu apmērs; |
| --- | --- |

2.5.

raudzīsies, lai Eiropas līmeņa koordinācijas mehānismos tiktu ievērotas vietējo un reģionālo pašvaldību prerogatīvas; tāpēc uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai vietējo un reģionālo pašvaldību rīcībā būtu decentralizētajām pilnvarām atbilstošs līdzekļu apmērs;

| 2.6. | uzskata, ka ir vairāk jāņem vērā Eiropas Savienības paplašināšanās stratēģijas, kaimiņattiecību politikas un attīstības politikas vietējā un reģionālā dimensija; |
| --- | --- |

2.6.

uzskata, ka ir vairāk jāņem vērā Eiropas Savienības paplašināšanās stratēģijas, kaimiņattiecību politikas un attīstības politikas vietējā un reģionālā dimensija;

Reģionu komiteja – subsidiaritātes, proporcionalitātes un daudzlīmeņu pārvaldības principu veicinātāja

| 2.7. | atkārto, ka subsidiaritāte ir viens no demokrātijas pamatprincipiem un viens no galvenajiem ES regulējuma kvalitātes, ES pievienotās vērtības palielināšanas un administratīvā sloga samazināšanas līdzekļiem; uzsver arī, ka ir svarīgi lielāku nozīmi piešķirt proporcionalitātes principa ievērošanai; aicina pievērst uzmanību darbam, ko Komiteja iegulda, īstenojot uzraudzības stratēģiju un izmantojot vietējo un reģionālo konsultāciju instrumentu, kā arī nodrošinot minēto principu ievērošanu; |
| --- | --- |

2.7.

atkārto, ka subsidiaritāte ir viens no demokrātijas pamatprincipiem un viens no galvenajiem ES regulējuma kvalitātes, ES pievienotās vērtības palielināšanas un administratīvā sloga samazināšanas līdzekļiem; uzsver arī, ka ir svarīgi lielāku nozīmi piešķirt proporcionalitātes principa ievērošanai; aicina pievērst uzmanību darbam, ko Komiteja iegulda, īstenojot uzraudzības stratēģiju un izmantojot vietējo un reģionālo konsultāciju instrumentu, kā arī nodrošinot minēto principu ievērošanu;

| 2.8. | uzsver, ka partnerības princips ir cieši saistīts ar daudzlīmeņu pārvaldību; |
| --- | --- |

2.8.

uzsver, ka partnerības princips ir cieši saistīts ar daudzlīmeņu pārvaldību;

| 2.9. | uzņemsies savu daļu atbildības debatēs par kompetences jomu pārskatīšanu Eiropas Savienībā; šīm debatēm būtu jāstiprina Eiropas Savienības darbības pievienotā vērtība, un tajās vajadzētu vairīties no konfrontācijas starp “vairāk Eiropas” vai “mazāk Eiropas” piekritējiem; |
| --- | --- |

2.9.

uzņemsies savu daļu atbildības debatēs par kompetences jomu pārskatīšanu Eiropas Savienībā; šīm debatēm būtu jāstiprina Eiropas Savienības darbības pievienotā vērtība, un tajās vajadzētu vairīties no konfrontācijas starp “vairāk Eiropas” vai “mazāk Eiropas” piekritējiem;

| 2.10. | stiprinās atzinumu ietekmi, iedarbinot sistēmu, kas paredzēta konsultācijām teritoriālajā līmenī un saskaņošanai ar dažādām instancēm, tostarp ar reģioniem, kuriem ir likumdošanas pilnvaras, kā arī ar teritoriālo pašvaldību pārstāvības apvienībām; |
| --- | --- |

2.10.

stiprinās atzinumu ietekmi, iedarbinot sistēmu, kas paredzēta konsultācijām teritoriālajā līmenī un saskaņošanai ar dažādām instancēm, tostarp ar reģioniem, kuriem ir likumdošanas pilnvaras, kā arī ar teritoriālo pašvaldību pārstāvības apvienībām;

| 2.11. | ir apņēmusies aktīvāk iesaistīties visos likumdošanas procesa posmos, lai vajadzības gadījumā varētu izmantot iespēju vērsties Eiropas Savienības Tiesā; |
| --- | --- |

2.11.

ir apņēmusies aktīvāk iesaistīties visos likumdošanas procesa posmos, lai vajadzības gadījumā varētu izmantot iespēju vērsties Eiropas Savienības Tiesā;

| 2.12. | izveidos labāk strukturētu sadarbību ar Eiropas Parlamentu, valstu parlamentiem un vajadzības gadījumā ar otrajām palātām, kuras pārstāv teritoriālo dimensiju valsts līmenī, kā arī ar reģionālajiem parlamentiem, un atbalstīs agrīnās brīdināšanas procedūru, kuras iniciatores būs reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

2.12.

izveidos labāk strukturētu sadarbību ar Eiropas Parlamentu, valstu parlamentiem un vajadzības gadījumā ar otrajām palātām, kuras pārstāv teritoriālo dimensiju valsts līmenī, kā arī ar reģionālajiem parlamentiem, un atbalstīs agrīnās brīdināšanas procedūru, kuras iniciatores būs reģionālās pašvaldības;

Reģionu komitejas ieguldījums Eiropas tiesību aktu teritoriālās ietekmes novērtējumā

| 2.13. | atzinīgi vērtē progresu, kas Komitejai dod iespēju ļoti savlaicīgi iesaistīties tiesību aktu izstrādē; turpmāk īpašu vērību veltīs teritoriālās ietekmes novērtējumam un teritoriālo rādītāju izstrādei; tāpēc atgādina par nepieciešamību nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti iestāžu sadarbības mehānismos, kuru mērķis ir regulējuma uzlabošana; |
| --- | --- |

2.13.

atzinīgi vērtē progresu, kas Komitejai dod iespēju ļoti savlaicīgi iesaistīties tiesību aktu izstrādē; turpmāk īpašu vērību veltīs teritoriālās ietekmes novērtējumam un teritoriālo rādītāju izstrādei; tāpēc atgādina par nepieciešamību nodrošināt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti iestāžu sadarbības mehānismos, kuru mērķis ir regulējuma uzlabošana;

| 2.14. | papildus konsultatīvai funkcijai pilnveidos savas spējas un centīsies uzlabot savu specifisko zināšanu līmeni, iesaistot vietējo un reģionālo pašvaldību ekspertus un teritoriālās apvienības konsultāciju procesā, kas nepieciešams atzinumu, ietekmes novērtējumu izstrādei un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanai; |
| --- | --- |

2.14.

papildus konsultatīvai funkcijai pilnveidos savas spējas un centīsies uzlabot savu specifisko zināšanu līmeni, iesaistot vietējo un reģionālo pašvaldību ekspertus un teritoriālās apvienības konsultāciju procesā, kas nepieciešams atzinumu, ietekmes novērtējumu izstrādei un subsidiaritātes un proporcionalitātes principu ievērošanai;

| 2.15. | iesaka vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt REFIT programmā (Normatīvās atbilstības un izpildes programma), lai uzlabotu tiesību aktu kvalitāti un lai iedzīvotāji tos labāk izprastu; |
| --- | --- |

2.15.

iesaka vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīt REFIT programmā (Normatīvās atbilstības un izpildes programma), lai uzlabotu tiesību aktu kvalitāti un lai iedzīvotāji tos labāk izprastu;

| 3. | Stiprināt reģionālo un vietējo pašvaldību institucionālo pārstāvību lēmumu pieņemšanas procesā |
| --- | --- |

3.

Stiprināt reģionālo un vietējo pašvaldību institucionālo pārstāvību lēmumu pieņemšanas procesā

| 3.1. | aicina atzīt Komitejas leģitimitāti, unikalitāti un papildinošo ietekmi Eiropas Savienības iestāžu struktūrā un ir gatava aizstāvēt savu politisko neatkarību un funkcionālo autonomiju, papildus konsultatīvajai funkcijai apliecinot savu politiskas iestādes lomu un efektīvāk turpinot darbu pēc atzinumu pieņemšanas, kā arī paplašinot sakarus un sadarbību ar Eiropas Parlamentu, Eiropas Komisiju un Padomi; |
| --- | --- |

3.1.

aicina atzīt Komitejas leģitimitāti, unikalitāti un papildinošo ietekmi Eiropas Savienības iestāžu struktūrā un ir gatava aizstāvēt savu politisko neatkarību un funkcionālo autonomiju, papildus konsultatīvajai funkcijai apliecinot savu politiskas iestādes lomu un efektīvāk turpinot darbu pēc atzinumu pieņemšanas, kā arī paplašinot sakarus un sadarbību ar Eiropas Parlamentu, Eiropas Komisiju un Padomi;

| 3.2. | padziļināti pievērsīsies savam pamatuzdevumam; galveno uzmanību un resursus veltot Eiropas Savienības likumdošanas procesam, stiprinās savu padomdevējas iestādes politisko lomu un pamatos visas papildu prerogatīvas, ko RK varētu pieprasīt nākotnē; |
| --- | --- |

3.2.

padziļināti pievērsīsies savam pamatuzdevumam; galveno uzmanību un resursus veltot Eiropas Savienības likumdošanas procesam, stiprinās savu padomdevējas iestādes politisko lomu un pamatos visas papildu prerogatīvas, ko RK varētu pieprasīt nākotnē;

| 3.3. | savu turpmāko stratēģiju skata pa posmiem: īstermiņā balstoties uz visu Lisabonas līguma iespēju izmantošanu un ilgtermiņā – līgumu pārskatīšanas ietvaros; |
| --- | --- |

3.3.

savu turpmāko stratēģiju skata pa posmiem: īstermiņā balstoties uz visu Lisabonas līguma iespēju izmantošanu un ilgtermiņā – līgumu pārskatīšanas ietvaros;

Politikas veidotājas funkciju nostiprināšana saskaņā ar Lisabonas līgumu

| 3.4. | vēlas, lai iestādes, kas pieprasa Komitejas atzinumu, apņemas saskaņā ar lojālas sadarbības principu ievērot Komitejas institucionālās pilnvaras un netiktu atbrīvotas no pienākuma informēt par iemesliem, kuru dēļ tās svarīgākie ieteikumi ir vai nav ņemti vērā; |
| --- | --- |

3.4.

vēlas, lai iestādes, kas pieprasa Komitejas atzinumu, apņemas saskaņā ar lojālas sadarbības principu ievērot Komitejas institucionālās pilnvaras un netiktu atbrīvotas no pienākuma informēt par iemesliem, kuru dēļ tās svarīgākie ieteikumi ir vai nav ņemti vērā;

| 3.5. | pauž gandarījumu, ka Eiropas Parlaments arvien biežāk pieprasa atzinumus, un cer uz politiskās sadarbības pozitīvu ietekmi, ko varētu nodrošināt sadarbības līgumā izveidotā savstarpīguma sistēma ziņotāju un referentu dalībai attiecīgo komisiju vai komiteju pasākumos; |
| --- | --- |

3.5.

pauž gandarījumu, ka Eiropas Parlaments arvien biežāk pieprasa atzinumus, un cer uz politiskās sadarbības pozitīvu ietekmi, ko varētu nodrošināt sadarbības līgumā izveidotā savstarpīguma sistēma ziņotāju un referentu dalībai attiecīgo komisiju vai komiteju pasākumos;

| 3.6. | uzsver nepieciešamību kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprināt Komitejas sadarbību ar Eiropas likumdevējām iestādēm – Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi; vēlas palielināt savu ietekmi uz tiesību aktu priekšlikumiem un aktīvāk iesaistīt ziņotājus visos likumdošanas procesa posmos, lai efektīvāk pārraudzītu, kā tiek ņemti vērā Komitejas ierosinātie grozījumi tiesību aktos, par kuriem saņemts atzinuma pieprasījums; |
| --- | --- |

3.6.

uzsver nepieciešamību kvantitatīvi un kvalitatīvi stiprināt Komitejas sadarbību ar Eiropas likumdevējām iestādēm – Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi; vēlas palielināt savu ietekmi uz tiesību aktu priekšlikumiem un aktīvāk iesaistīt ziņotājus visos likumdošanas procesa posmos, lai efektīvāk pārraudzītu, kā tiek ņemti vērā Komitejas ierosinātie grozījumi tiesību aktos, par kuriem saņemts atzinuma pieprasījums;

| 3.7. | pieprasa novērotājas statusu sarunās, notiekot trialogam, tajās jomās, kurās apspriešanās ar Komiteju ir obligāta; |
| --- | --- |

3.7.

pieprasa novērotājas statusu sarunās, notiekot trialogam, tajās jomās, kurās apspriešanās ar Komiteju ir obligāta;

| 3.8. | iesaka rīkot parlamentāras sesijas, kurās RK locekļi, Eiropas Parlamenta deputāti un reģionālo parlamentu deputāti varētu apspriest aktuālus Eiropas jautājumus un tās tiesību aktu ietekmi; |
| --- | --- |

3.8.

iesaka rīkot parlamentāras sesijas, kurās RK locekļi, Eiropas Parlamenta deputāti un reģionālo parlamentu deputāti varētu apspriest aktuālus Eiropas jautājumus un tās tiesību aktu ietekmi;

| 3.9. | ir paredzējusi aktīvāk iesaistīties to prezidentvalstu programmu punktu izstrādes un īstenošanas procesā, kuri ir svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un uzlabos sadarbību ar Padomi kopumā un īpaši ar tiem reģionālajiem ministriem, kuri tajā darbojas; |
| --- | --- |

3.9.

ir paredzējusi aktīvāk iesaistīties to prezidentvalstu programmu punktu izstrādes un īstenošanas procesā, kuri ir svarīgi vietējām un reģionālajām pašvaldībām, un uzlabos sadarbību ar Padomi kopumā un īpaši ar tiem reģionālajiem ministriem, kuri tajā darbojas;

| 3.10. | aicina Eiropas Komisijas un Padomes darba grupās iesaistīt vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus un, ja nepieciešams, arī reģionus ar likumdošanas pilnvarām, ja attiecīgajai politikai ir liela teritoriāla ietekme; |
| --- | --- |

3.10.

aicina Eiropas Komisijas un Padomes darba grupās iesaistīt vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus un, ja nepieciešams, arī reģionus ar likumdošanas pilnvarām, ja attiecīgajai politikai ir liela teritoriāla ietekme;

| 3.11. | pauž gandarījumu par attiecībām, kas izveidojušās ar Eiropadomes prezidentūru, taču tās vajadzētu strukturēt, lai nostiprinātu teritoriālo konsultāciju pievienoto vērtību, īpaši gatavojot Eiropadomes sanāksmes; |
| --- | --- |

3.11.

pauž gandarījumu par attiecībām, kas izveidojušās ar Eiropadomes prezidentūru, taču tās vajadzētu strukturēt, lai nostiprinātu teritoriālo konsultāciju pievienoto vērtību, īpaši gatavojot Eiropadomes sanāksmes;

| 3.12. | īpaši atzinīgi vērtē sadarbības attīstību ar Eiropas Komisiju, īpaši posmā pirms tiesību aktu izstrādes, tomēr vēlreiz atkārto aicinājumu ar aktuālo jautājumu palīdzību kā sistemātisku praksi ieviest mutiskus un rakstiskus jautājumus, kas tiek adresēti Eiropas izpildvarai par tās politiskajiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

3.12.

īpaši atzinīgi vērtē sadarbības attīstību ar Eiropas Komisiju, īpaši posmā pirms tiesību aktu izstrādes, tomēr vēlreiz atkārto aicinājumu ar aktuālo jautājumu palīdzību kā sistemātisku praksi ieviest mutiskus un rakstiskus jautājumus, kas tiek adresēti Eiropas izpildvarai par tās politiskajiem ieteikumiem;

| 3.13. | uzstāj, ka ir nepieciešams pēc iespējas savlaicīgāk Komiteju iesaistīt Eiropas Savienības gada un daudzgadu plānošanā, lai tā varētu ar savu ieguldījumu piedalīties Eiropas stratēģiju un politikas noteikšanā; vēlas arī jau no paša sākuma tikt iesaistīta par reģionālo politiku atbildīgā komisāra iecelšanas procedūrā, jau sākot no nākamā 2014.–2019. gada pilnvaru termiņa; |
| --- | --- |

3.13.

uzstāj, ka ir nepieciešams pēc iespējas savlaicīgāk Komiteju iesaistīt Eiropas Savienības gada un daudzgadu plānošanā, lai tā varētu ar savu ieguldījumu piedalīties Eiropas stratēģiju un politikas noteikšanā; vēlas arī jau no paša sākuma tikt iesaistīta par reģionālo politiku atbildīgā komisāra iecelšanas procedūrā, jau sākot no nākamā 2014.–2019. gada pilnvaru termiņa;

| 3.14. | iesaka ekonomiskās pārvaldības mehānismos iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības un uzskata par pamatotu, pirmkārt, ka Komiteja tiek iesaistīta ekonomiskajā dialogā starp Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu un, otrkārt, ka tiek garantēta tās locekļu iesaiste Eiropas Parlamenta parlamentārajā nedēļā kopā ar Eiropas un valstu deputātiem; |
| --- | --- |

3.14.

iesaka ekonomiskās pārvaldības mehānismos iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības un uzskata par pamatotu, pirmkārt, ka Komiteja tiek iesaistīta ekonomiskajā dialogā starp Eiropas Komisiju un Eiropas Parlamentu un, otrkārt, ka tiek garantēta tās locekļu iesaiste Eiropas Parlamenta parlamentārajā nedēļā kopā ar Eiropas un valstu deputātiem;

| 3.15. | iekļaujot Eiropas Savienības juridiskajā satvarā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP), aicina ieviest horizontālu klauzulu, kas dod iespēju pieprasīt atzinumu kopīgas kompetences jomās attiecībā uz ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinācijas pasākumiem un atbalsta, koordinācijas un papildinošas darbības jomās; |
| --- | --- |

3.15.

iekļaujot Eiropas Savienības juridiskajā satvarā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā (LSKP), aicina ieviest horizontālu klauzulu, kas dod iespēju pieprasīt atzinumu kopīgas kompetences jomās attiecībā uz ekonomikas un nodarbinātības politikas koordinācijas pasākumiem un atbalsta, koordinācijas un papildinošas darbības jomās;

| 3.16. | ja tiktu pārskatīti līgumi saistībā ar Eiropas Savienības institucionālo struktūru, atkārtoti aicina:






  — | panākt, lai Komitejai tiktu piešķirts iestādes statuss; |
| --- | --- | --- |

3.16.

ja tiktu pārskatīti līgumi saistībā ar Eiropas Savienības institucionālo struktūru, atkārtoti aicina:

—

panākt, lai Komitejai tiktu piešķirts iestādes statuss;

| — | panākt, lai Komitejai tiktu piešķirtas tiesības uzsākt piekrišanas procedūru attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā; |
| --- | --- |

—

panākt, lai Komitejai tiktu piešķirtas tiesības uzsākt piekrišanas procedūru attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā;

| 3.17. | ierosina pašreizējo nosaukumu papildināt ar vārdu “Eiropas”; līdz ar to Komitejas pilnais nosaukums turpmāk būtu “Eiropas Reģionu komiteja”; |
| --- | --- |

3.17.

ierosina pašreizējo nosaukumu papildināt ar vārdu “Eiropas”; līdz ar to Komitejas pilnais nosaukums turpmāk būtu “Eiropas Reģionu komiteja”;

| 3.18. | uzstāj, ka Konventā, ko sasauks Līgumu pārskatīšanai, ir jāiekļauj Reģionu komitejas pārstāvji, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

3.18.

uzstāj, ka Konventā, ko sasauks Līgumu pārskatīšanai, ir jāiekļauj Reģionu komitejas pārstāvji, lai nodrošinātu pēc iespējas lielāku demokrātisko leģitimitāti;

| 3.19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Komisijai, kā arī Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

3.19.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju iesniegt Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Komisijai, kā arī Eiropadomes priekšsēdētājam.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCARCEL SISO

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/6 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/6

---

Reģionu komitejas rezolūcija

“Reģionu komitejas priekšlikumi par ES likumdevēja jauno mandātu”

2014/C 271/02

Pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām un pirms Eiropas Komisijas jaunā pilnvaru termiņa sākuma REĢIONU KOMITEJA (RK) iesniedz vēlmes un priekšlikumus attiecībā uz Eiropas Savienības likumdevēja jauno mandātu:

| 1. | Eiropas pilsētas un reģioni ir galvenie partneri, lai stiprinātu uzticēšanos Eiropas Savienībai |
| --- | --- |

1.

Eiropas pilsētas un reģioni ir galvenie partneri, lai stiprinātu uzticēšanos Eiropas Savienībai

| 1.1. | uzskata, ka Eiropas Savienības likumdevēja jaunā mandāta galvenajiem mērķiem jābūt izveidot vairāk un labākas darbvietas, radīt ilgtspējīgu un teritoriāli līdzsvarotu izaugsmi un popularizēt mūsu kopējās vērtības, lai stiprinātu iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas projektam; |
| --- | --- |

1.1.

uzskata, ka Eiropas Savienības likumdevēja jaunā mandāta galvenajiem mērķiem jābūt izveidot vairāk un labākas darbvietas, radīt ilgtspējīgu un teritoriāli līdzsvarotu izaugsmi un popularizēt mūsu kopējās vērtības, lai stiprinātu iedzīvotāju uzticēšanos Eiropas projektam;

| 1.2. | uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir ne tikai ES demokrātiskās leģitimitātes avots, bet arī svira ES mērķu virzībai un popularizēšanai vietējā līmenī; atgādina: daudzlīmeņu pārvaldība nodrošina to, ka visi pārvaldības līmeņi sadarbojas savu pilnvaru īstenošanā, un subsidiaritāte un daudzlīmeņu pārvaldība nav nošķiramas no spēcīgas vietējās un reģionālās pašpārvaldes; |
| --- | --- |

1.2.

uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir ne tikai ES demokrātiskās leģitimitātes avots, bet arī svira ES mērķu virzībai un popularizēšanai vietējā līmenī; atgādina: daudzlīmeņu pārvaldība nodrošina to, ka visi pārvaldības līmeņi sadarbojas savu pilnvaru īstenošanā, un subsidiaritāte un daudzlīmeņu pārvaldība nav nošķiramas no spēcīgas vietējās un reģionālās pašpārvaldes;

| 1.3. | atgādina: lai gan Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par publiskā sektora tiešo ieguldījumu divu trešdaļu nodrošināšanu ES, tās ir smagi skārusi ekonomikas un finanšu krīze, kas pēdējos trijos gados izraisījusi publiskā sektora izdevumu ievērojamu samazināšanos par vairāk nekā 20 % un palielinājusi teritoriālās atšķirības. Vienlaikus vietējās un reģionālās pašvaldības bieži saskaras ar finanšu prasību pieaugumu, lai spētu risināt augstā bezdarba līmeņa un sociālās atstumtības radītās problēmas. |
| --- | --- |

1.3.

atgādina: lai gan Eiropas vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par publiskā sektora tiešo ieguldījumu divu trešdaļu nodrošināšanu ES, tās ir smagi skārusi ekonomikas un finanšu krīze, kas pēdējos trijos gados izraisījusi publiskā sektora izdevumu ievērojamu samazināšanos par vairāk nekā 20 % un palielinājusi teritoriālās atšķirības. Vienlaikus vietējās un reģionālās pašvaldības bieži saskaras ar finanšu prasību pieaugumu, lai spētu risināt augstā bezdarba līmeņa un sociālās atstumtības radītās problēmas.

| 2. | Ieguldījumi Eiropas vietējās pašvaldībās un reģionos, lai radītu vairāk darbvietu, izaugsmi un ilgtspēju |
| --- | --- |

2.

Ieguldījumi Eiropas vietējās pašvaldībās un reģionos, lai radītu vairāk darbvietu, izaugsmi un ilgtspēju

| 2.1. | ņemot vērā neizpildīto saistību (RAL) uzkrāšanos un to, ka Eiropas Savienībai kļūst arvien grūtāk izpildīt savas juridiskās saistības, kā arī nolūkā panākt budžeta atbilstību aktuālajām Savienības stratēģiskajām prioritātēm ierosina izmantot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam starpposma pārskatīšanu, kas plānota 2016. gada beigās, lai apsvērtu iespējamās apropriāciju griestu izmaiņas pašreizējā vispārējā DFS budžeta ietvaros; |
| --- | --- |

2.1.

ņemot vērā neizpildīto saistību (RAL) uzkrāšanos un to, ka Eiropas Savienībai kļūst arvien grūtāk izpildīt savas juridiskās saistības, kā arī nolūkā panākt budžeta atbilstību aktuālajām Savienības stratēģiskajām prioritātēm ierosina izmantot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam starpposma pārskatīšanu, kas plānota 2016. gada beigās, lai apsvērtu iespējamās apropriāciju griestu izmaiņas pašreizējā vispārējā DFS budžeta ietvaros;

| 2.2. | aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai palīdzētu palielināt absorbcijas spēju dalībvalstu līmenī, un vēlreiz pārskatīt veikto analīzi par valstu un reģionālā līdzfinansējuma (ES atbalstītiem ieguldījumiem) izslēgšanu no budžeta deficīta aprēķiniem, kā arī apsvērt vērienīgāku atbalstu ES publiskā sektora ieguldījumiem vidēji ilgā termiņā; |
| --- | --- |

2.2.

aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai palīdzētu palielināt absorbcijas spēju dalībvalstu līmenī, un vēlreiz pārskatīt veikto analīzi par valstu un reģionālā līdzfinansējuma (ES atbalstītiem ieguldījumiem) izslēgšanu no budžeta deficīta aprēķiniem, kā arī apsvērt vērienīgāku atbalstu ES publiskā sektora ieguldījumiem vidēji ilgā termiņā;

| 2.3. | aicina pagarināt darbības termiņu stratēģijas “Eiropa 2020” projekta obligāciju iniciatīvai un paplašināt tās darbības jomu, pamatojoties uz 2015. gadā paredzamās neatkarīgās un visaptverošās novērtēšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

2.3.

aicina pagarināt darbības termiņu stratēģijas “Eiropa 2020” projekta obligāciju iniciatīvai un paplašināt tās darbības jomu, pamatojoties uz 2015. gadā paredzamās neatkarīgās un visaptverošās novērtēšanas rezultātiem;

| 2.4. | aicina Komisiju publicēt paziņojumu par publisko izdevumu kvalitāti, ar ko cita starpā turpmākajā ES politikas izstrādē ieviestu ESAO principus par publisko ieguldījumu efektivitāti; |
| --- | --- |

2.4.

aicina Komisiju publicēt paziņojumu par publisko izdevumu kvalitāti, ar ko cita starpā turpmākajā ES politikas izstrādē ieviestu ESAO principus par publisko ieguldījumu efektivitāti;

| 2.5. | ierosina Komisijai izstrādāt zaļo grāmatu par ES, valstu un vietējā līmeņa budžetu sinerģijas pastiprināšanu, lai nodrošinātu ES budžeta optimālu izmantošanu; |
| --- | --- |

2.5.

ierosina Komisijai izstrādāt zaļo grāmatu par ES, valstu un vietējā līmeņa budžetu sinerģijas pastiprināšanu, lai nodrošinātu ES budžeta optimālu izmantošanu;

| 2.6. | aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku paātrināt praktisku atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai paplašinātu to zināšanas par inovatīviem finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

2.6.

aicina Komisiju un Eiropas Investīciju banku paātrināt praktisku atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai paplašinātu to zināšanas par inovatīviem finanšu instrumentiem;

| 3. | Pastiprināt ES politikas teritoriālo aspektu un mazināt teritoriālās atšķirības |
| --- | --- |

3.

Pastiprināt ES politikas teritoriālo aspektu un mazināt teritoriālās atšķirības

| 3.1. | mudina Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis, veicot Eiropas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai plānoto pārskatīšanu, pievienot stratēģijai teritoriālo dimensiju; |
| --- | --- |

3.1.

mudina Komisiju, Eiropas Parlamentu un dalībvalstis, veicot Eiropas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai plānoto pārskatīšanu, pievienot stratēģijai teritoriālo dimensiju;

| 3.2. | aicina izstrādāt ES mēroga stratēģiju un rīcību, kuras mērķis būtu saglabāt un veicināt Eiropas kultūras, mantojuma un valodu daudzveidību; ir stingri pārliecināta, ka politikas līmenī vairāk uzmanības jāveltī kultūras un mantojuma potenciālam radīt ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas; |
| --- | --- |

3.2.

aicina izstrādāt ES mēroga stratēģiju un rīcību, kuras mērķis būtu saglabāt un veicināt Eiropas kultūras, mantojuma un valodu daudzveidību; ir stingri pārliecināta, ka politikas līmenī vairāk uzmanības jāveltī kultūras un mantojuma potenciālam radīt ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas;

| 3.3. | aicina arī nodrošināt vietējā līmeņa ciešāku iesaistīšanu jaunajā ekonomikas un finanšu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada ietvaros; |
| --- | --- |

3.3.

aicina arī nodrošināt vietējā līmeņa ciešāku iesaistīšanu jaunajā ekonomikas un finanšu politikas koordinēšanā Eiropas pusgada ietvaros;

| 3.4. | aicina Komisiju analizēt rezultātus, ko nodrošinājusi vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana partnerības līgumu un darbības programmu plānošanā, īstenošanā un iespējamajā pārplānošanā, kā tas paredzēts vienotā stratēģiskā satvara (VSS) regulās un ES Rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību; izvirzīt atbilstīgus ieteikumus, ja dalībvalstis neievēro šīs prasības; |
| --- | --- |

3.4.

aicina Komisiju analizēt rezultātus, ko nodrošinājusi vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana partnerības līgumu un darbības programmu plānošanā, īstenošanā un iespējamajā pārplānošanā, kā tas paredzēts vienotā stratēģiskā satvara (VSS) regulās un ES Rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību; izvirzīt atbilstīgus ieteikumus, ja dalībvalstis neievēro šīs prasības;

| 3.5. | aicina ES iestādes visos turpmākajos priekšlikumos par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu vairāk ņemt vērā teritoriālo dimensiju un mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību blakusefektiem reģionālajā un vietējā mērogā un to iespējamajai ietekmei uz publiskā sektora finanšu ilgtspēju un uz teritoriālo kohēziju, jo īpaši ņemot vērā konverģences un konkurētspējas instrumentu un pārējās nozīmīgās ekonomikas un fiskālās reformas ES; |
| --- | --- |

3.5.

aicina ES iestādes visos turpmākajos priekšlikumos par ekonomiskās un monetārās savienības padziļināšanu vairāk ņemt vērā teritoriālo dimensiju un mudina Eiropas Komisiju un dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību blakusefektiem reģionālajā un vietējā mērogā un to iespējamajai ietekmei uz publiskā sektora finanšu ilgtspēju un uz teritoriālo kohēziju, jo īpaši ņemot vērā konverģences un konkurētspējas instrumentu un pārējās nozīmīgās ekonomikas un fiskālās reformas ES;

| 3.6. | uzskata, ka Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos obligāti jāiekļauj teritoriālās ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

3.6.

uzskata, ka Komisijas veiktajos ietekmes novērtējumos obligāti jāiekļauj teritoriālās ietekmes novērtējums;

| 3.7. | aicina Komisiju izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, lai nostiprinātu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas konceptu, kas dotu iespēju pievērsties pieaugošajām teritoriālajām atšķirībām ES un atsākt debates par dzīves kvalitātes vērtēšanu, ņemot vērā ne tikai IKP; starp reģioniem joprojām vērojamas lielas ekonomiskās un sociālās atšķirības, tāpēc ir būtiski svarīgi veicināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politiku, īpašu uzmanību pievēršot mazāk attīstītiem reģioniem; |
| --- | --- |

3.7.

aicina Komisiju izstrādāt balto grāmatu par teritoriālo kohēziju, lai nostiprinātu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas konceptu, kas dotu iespēju pievērsties pieaugošajām teritoriālajām atšķirībām ES un atsākt debates par dzīves kvalitātes vērtēšanu, ņemot vērā ne tikai IKP; starp reģioniem joprojām vērojamas lielas ekonomiskās un sociālās atšķirības, tāpēc ir būtiski svarīgi veicināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas politiku, īpašu uzmanību pievēršot mazāk attīstītiem reģioniem;

| 3.8. | aicina Komisiju veicināt pilsētvides un pilsētu/lauku apgabalu ilgtspējīgu attīstību ar baltās grāmatas par integrētu pilsētvides attīstību starpniecību; |
| --- | --- |

3.8.

aicina Komisiju veicināt pilsētvides un pilsētu/lauku apgabalu ilgtspējīgu attīstību ar baltās grāmatas par integrētu pilsētvides attīstību starpniecību;

| 3.9. | uzsver, ka ES ir vajadzīgs teritoriāls redzējums, un tādēļ lūdz aktualizēt Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvu; |
| --- | --- |

3.9.

uzsver, ka ES ir vajadzīgs teritoriāls redzējums, un tādēļ lūdz aktualizēt Eiropas Telpiskās attīstības perspektīvu;

| 3.10. | ierosina pievērst īpašu uzmanību pārrobežu risinājumu, starpreģionālu tīklu un makroreģionālu stratēģiju izstrādei, izmantojot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas kā instrumentu arī citās ES politikas jomās; |
| --- | --- |

3.10.

ierosina pievērst īpašu uzmanību pārrobežu risinājumu, starpreģionālu tīklu un makroreģionālu stratēģiju izstrādei, izmantojot Eiropas teritoriālās sadarbības grupas kā instrumentu arī citās ES politikas jomās;

| 3.11. | aicina Komisiju intensificēt pasākumus, lai pabeigtu un paplašinātu
  TEN-T pamattīklu un tā koridorus un pastiprinātu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos koridoru izveides darba plānu izstrādāšanā un koridoru platformās. |
| --- | --- |

3.11.

aicina Komisiju intensificēt pasākumus, lai pabeigtu un paplašinātu
  TEN-T pamattīklu un tā koridorus un pastiprinātu vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos koridoru izveides darba plānu izstrādāšanā un koridoru platformās.

| 4. | Sagatavot Eiropas Savienību jauniem uzdevumiem politikas jomā |
| --- | --- |

4.

Sagatavot Eiropas Savienību jauniem uzdevumiem politikas jomā

Vairāk atbalsta izglītībai, apmācībai un kultūrai

| 4.1. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par pasniedzēja profesiju modernizācijas koordinēšanu Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

4.1.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par pasniedzēja profesiju modernizācijas koordinēšanu Eiropas līmenī;

| 4.2. | aicina Komisiju ierosināt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes kvalitātes sistēmu un ES sistēmu neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūtu prasmju un kompetences atzīšanai; |
| --- | --- |

4.2.

aicina Komisiju ierosināt agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes kvalitātes sistēmu un ES sistēmu neformālās un ikdienējās mācīšanās procesā iegūtu prasmju un kompetences atzīšanai;

| 4.3. | rosina Komisiju izvirzīt konkrētus priekšlikumus par to, kā uzlabot digitālo līdzekļu lietošanas prasmes visu vecumu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

4.3.

rosina Komisiju izvirzīt konkrētus priekšlikumus par to, kā uzlabot digitālo līdzekļu lietošanas prasmes visu vecumu iedzīvotājiem;

| 4.4. | sagaida, ka Eiropas Komisija atzīs vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi turpmākajā politikas veidošanā tādās jomās kā tieslietas un iekšlietas; īpaši pieprasa Komisijas pasākumu plānošanā ietvert pamattiesību ievērošanas vietējo un reģionālo dimensiju un visaptverošas Eiropas migrācijas politikas izstrādi; |
| --- | --- |

4.4.

sagaida, ka Eiropas Komisija atzīs vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmi turpmākajā politikas veidošanā tādās jomās kā tieslietas un iekšlietas; īpaši pieprasa Komisijas pasākumu plānošanā ietvert pamattiesību ievērošanas vietējo un reģionālo dimensiju un visaptverošas Eiropas migrācijas politikas izstrādi;

| 4.5. | uzsver, ka shēma “Garantija jauniešiem” ir svarīgs mehānisms, ar kura palīdzību mazināt jauniešu lielo bezdarbu un piedāvāt jaunajiem eiropiešiem iespējas. Tāpēc Komiteja aicina palielināt šīs programmas finansējumu un sniegt lielāku atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām šo instrumentu sagatavošanā, pilnveidošanā un lietošanā; |
| --- | --- |

4.5.

uzsver, ka shēma “Garantija jauniešiem” ir svarīgs mehānisms, ar kura palīdzību mazināt jauniešu lielo bezdarbu un piedāvāt jaunajiem eiropiešiem iespējas. Tāpēc Komiteja aicina palielināt šīs programmas finansējumu un sniegt lielāku atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām šo instrumentu sagatavošanā, pilnveidošanā un lietošanā;

| 4.6. | ierosina kultūras un radošuma spēcīgāku integrēšanu pārskatītajā stratēģijā “Eiropa 2020” un tās jaunajās pamatiniciatīvās; |
| --- | --- |

4.6.

ierosina kultūras un radošuma spēcīgāku integrēšanu pārskatītajā stratēģijā “Eiropa 2020” un tās jaunajās pamatiniciatīvās;

Jauns impulss integrācijai Eiropas pilsētās un reģionos

| 4.7. | aicina Komisiju cieši sadarboties ar pilsētām un vietējām un reģionālajām pašvaldībām to centienos integrēt imigrantus, kas ir svarīgs aspekts stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā un ES demogrāfisko problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

4.7.

aicina Komisiju cieši sadarboties ar pilsētām un vietējām un reģionālajām pašvaldībām to centienos integrēt imigrantus, kas ir svarīgs aspekts stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā un ES demogrāfisko problēmu risināšanā;

| 4.8. | prasa atzīt demogrāfiskās izmaiņas par prioritāti ES attiecīgo tiesību aktu izstrādē un visu 2014.-2020. gadam paredzēto ES finansēšanas programmu īstenošanā; |
| --- | --- |

4.8.

prasa atzīt demogrāfiskās izmaiņas par prioritāti ES attiecīgo tiesību aktu izstrādē un visu 2014.-2020. gadam paredzēto ES finansēšanas programmu īstenošanā;

| 4.9. | atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas bezpajumtniecības stratēģiju; |
| --- | --- |

4.9.

atkārtoti aicina izstrādāt Eiropas bezpajumtniecības stratēģiju;

| 4.10. | aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai efektīvi koordinētu un uzraudzītu romu integrācijas politiku valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; ierosina pastiprināti sadarboties ar Eiropas Padomes Eiropas Pilsētu un reģionu aliansi romu iekļaušanai; |
| --- | --- |

4.10.

aicina Komisiju pastiprināt centienus, lai efektīvi koordinētu un uzraudzītu romu integrācijas politiku valstu, reģionālajā un vietējā līmenī; ierosina pastiprināti sadarboties ar Eiropas Padomes Eiropas Pilsētu un reģionu aliansi romu iekļaušanai;

Stiprināt konkurētspēju un inovāciju vietējā un reģionālajā līmenī

| 4.11. | aicina izstrādāt reģionālu Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iniciatīvu, lai samazinātu administratīvo slogu, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; aicina pastiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanā; |
| --- | --- |

4.11.

aicina izstrādāt reģionālu Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iniciatīvu, lai samazinātu administratīvo slogu, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; aicina pastiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatīšanā;

| 4.12. | rosina Komisiju pastiprināt pārdomātas specializācijas stratēģiju lomu Eiropā, lai mazinātu inovācijas plaisu starp ES reģioniem; aicina izstrādāt rīcības plānu attiecībā uz iniciatīvu “Kāpnes uz izcilību”, paredzot konkrētus pasākumus un pastāvīgu uzraudzību, lai nodrošinātu saikni starp Eiropas pētniecības programmām (“Apvārsnis 2020”) un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem; |
| --- | --- |

4.12.

rosina Komisiju pastiprināt pārdomātas specializācijas stratēģiju lomu Eiropā, lai mazinātu inovācijas plaisu starp ES reģioniem; aicina izstrādāt rīcības plānu attiecībā uz iniciatīvu “Kāpnes uz izcilību”, paredzot konkrētus pasākumus un pastāvīgu uzraudzību, lai nodrošinātu saikni starp Eiropas pētniecības programmām (“Apvārsnis 2020”) un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem;

| 4.13. | prasa noteikt pasākumus vienotā tirgus izveides pabeigšanai, samazinot slogu attiecībā uz darbošanos brīvajās un reglamentētajās profesijās dalībvalstīs, kā arī sagaida, ka Eiropas Komisija visus tiesību aktu priekšlikumus, kas paziņoti rīcības plānā uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam, sāks iesniegt likumdevēja jaunā pilnvarojuma termiņa pirmajā pusē, lai paātrinātu minētā rīcības plāna īstenošanu un darbvietu veidošanu vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

4.13.

prasa noteikt pasākumus vienotā tirgus izveides pabeigšanai, samazinot slogu attiecībā uz darbošanos brīvajās un reglamentētajās profesijās dalībvalstīs, kā arī sagaida, ka Eiropas Komisija visus tiesību aktu priekšlikumus, kas paziņoti rīcības plānā uzņēmējdarbības jomā 2020. gadam, sāks iesniegt likumdevēja jaunā pilnvarojuma termiņa pirmajā pusē, lai paātrinātu minētā rīcības plāna īstenošanu un darbvietu veidošanu vietējā un reģionālajā līmenī;

| 4.14. | aicina izstrādāt Eiropas rīcības plānu par inovāciju publiskajā sektorā, īpašu uzmanību veltot vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldei; |
| --- | --- |

4.14.

aicina izstrādāt Eiropas rīcības plānu par inovāciju publiskajā sektorā, īpašu uzmanību veltot vietējā un reģionālā līmeņa pārvaldei;

| 4.15. | ierosina pārskatīt 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”, iekļaujot debates par ES turpmāko transporta politiku pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

4.15.

ierosina pārskatīt 2011. gada Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu”, iekļaujot debates par ES turpmāko transporta politiku pēc 2020. gada;

Pārdomāt Eiropas enerģētikas stratēģiju, balstoties uz vietējā un reģionālā līmeņa risinājumiem attiecībā uz klimata pārmaiņām un ilgtspējīgu attīstību

| 4.16. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību vietējo un reģionālo pašvaldību lomai Eiropas integrētas enerģētikas politikas izstrādē; ir vajadzīgi decentralizēti risinājumi enerģētikas nozarē, lai mazinātu mūsu atkarību no fosilā kurināmā, un ES tādēļ jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi mazākajiem enerģijas ražotājiem; |
| --- | --- |

4.16.

aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību vietējo un reģionālo pašvaldību lomai Eiropas integrētas enerģētikas politikas izstrādē; ir vajadzīgi decentralizēti risinājumi enerģētikas nozarē, lai mazinātu mūsu atkarību no fosilā kurināmā, un ES tādēļ jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi mazākajiem enerģijas ražotājiem;

| 4.17. | aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānu enerģētiskās nabadzības mazināšanai, kurā būtu apvienoti pasākumi Eiropas, valstu, vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

4.17.

aicina Komisiju izstrādāt rīcības plānu enerģētiskās nabadzības mazināšanai, kurā būtu apvienoti pasākumi Eiropas, valstu, vietējā un reģionālajā līmenī;

| 4.18. | rosina ES iestādes un dalībvalstis atklāti apsvērt, kāda ir vietējo un reģionālo pašvaldību loma, īstenojot tālejošus un saistošus mērķus saistībā ar CO2 emisiju mazināšanu, atjaunojamās enerģijas īpatsvaru un energoefektivitāti, un arī turpmāk šajā jomā izvērst tādu pašu partnerības principu, kāds tiek īstenots ES kohēzijas politikā; aicina ES iestādes un dalībvalstis paplašināt Pilsētas mēru pakta darbības jomu, ņemot vērā, ka tas ir Eiropas instruments vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai ES klimata pārmaiņu apkarošanas politikā, un nodrošināt tam atbilstošus resursus laika posmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

4.18.

rosina ES iestādes un dalībvalstis atklāti apsvērt, kāda ir vietējo un reģionālo pašvaldību loma, īstenojot tālejošus un saistošus mērķus saistībā ar CO2 emisiju mazināšanu, atjaunojamās enerģijas īpatsvaru un energoefektivitāti, un arī turpmāk šajā jomā izvērst tādu pašu partnerības principu, kāds tiek īstenots ES kohēzijas politikā; aicina ES iestādes un dalībvalstis paplašināt Pilsētas mēru pakta darbības jomu, ņemot vērā, ka tas ir Eiropas instruments vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai ES klimata pārmaiņu apkarošanas politikā, un nodrošināt tam atbilstošus resursus laika posmam pēc 2020. gada;

| 4.19. | aicina Eiropas Komisiju, pārskatot un izstrādājot politiku gaisa, ūdens un trokšņa jomā, ievērot uz avotu vērstu pieeju, respektīvi, apkarot vides problēmu rašanās avotu un ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi, kurām bieži ir jāīsteno atbilstoša politika, lai gan tās nevar tieši ietekmēt šo problēmu cēloni; |
| --- | --- |

4.19.

aicina Eiropas Komisiju, pārskatot un izstrādājot politiku gaisa, ūdens un trokšņa jomā, ievērot uz avotu vērstu pieeju, respektīvi, apkarot vides problēmu rašanās avotu un ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi, kurām bieži ir jāīsteno atbilstoša politika, lai gan tās nevar tieši ietekmēt šo problēmu cēloni;

Jauns impulss lauku attīstībai un lauksaimniecības politikai

| 4.20. | aicina Eiropas Komisiju, balstoties uz integrētu teritoriālo pieeju, ierosināt pārdomātu ilgtspējīgas lauku attīstības stratēģiju; |
| --- | --- |

4.20.

aicina Eiropas Komisiju, balstoties uz integrētu teritoriālo pieeju, ierosināt pārdomātu ilgtspējīgas lauku attīstības stratēģiju;

| 4.21. | uzskata, ka saskaņā ar reformēto kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) paredzētie drošības tīkla pasākumi jāpapildina ar citiem, mērķtiecīgākiem pasākumiem, lai risinātu tirgus svārstību problēmu; |
| --- | --- |

4.21.

uzskata, ka saskaņā ar reformēto kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) paredzētie drošības tīkla pasākumi jāpapildina ar citiem, mērķtiecīgākiem pasākumiem, lai risinātu tirgus svārstību problēmu;

| 4.22. | prasa veikt ietekmes novērtējumu ar mērķi izzināt pašlaik apspriežamo tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz lauksaimniecības nozari; |
| --- | --- |

4.22.

prasa veikt ietekmes novērtējumu ar mērķi izzināt pašlaik apspriežamo tirdzniecības nolīgumu ietekmi uz lauksaimniecības nozari;

Turpināt īstenot ES paplašināšanās politiku, pastiprināt sadarbību ar ES kaimiņvalstīm un labāk izmantot decentralizētas sadarbības instrumentu

| 4.23. | aicina Komisiju atbalstīt un pastiprināt paplašināšanās procesā iesaistīto valstu vietējo un reģionālo pašvaldību lomu attiecīgās valsts publiskās pārvaldes reformā un mudina gada progresa ziņojumos veltīt īpašu uzmanību stāvoklim decentralizācijas jomā; |
| --- | --- |

4.23.

aicina Komisiju atbalstīt un pastiprināt paplašināšanās procesā iesaistīto valstu vietējo un reģionālo pašvaldību lomu attiecīgās valsts publiskās pārvaldes reformā un mudina gada progresa ziņojumos veltīt īpašu uzmanību stāvoklim decentralizācijas jomā;

| 4.24. | uzsver, ka ES apņēmīgi jārīkojas, lai atbalstītu Austrumu partnerības valstis, nodrošinot stimulu vietējās un reģionālās demokrātijas un decentralizācijas procesa stiprināšanai, un jāveicina Austrumu partnerības valstu un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības programmu izmantošana; |
| --- | --- |

4.24.

uzsver, ka ES apņēmīgi jārīkojas, lai atbalstītu Austrumu partnerības valstis, nodrošinot stimulu vietējās un reģionālās demokrātijas un decentralizācijas procesa stiprināšanai, un jāveicina Austrumu partnerības valstu un ES vietējo un reģionālo pašvaldību sadarbības programmu izmantošana;

| 4.25. | aicina Komisiju izmantot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu par līdzekli, lai palielinātu sociālo un teritoriālo kohēziju Vidusjūras reģiona partnervalstīs, kā arī lai uzlabotu sadarbību starp to reģionālajām un vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

4.25.

aicina Komisiju izmantot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu par līdzekli, lai palielinātu sociālo un teritoriālo kohēziju Vidusjūras reģiona partnervalstīs, kā arī lai uzlabotu sadarbību starp to reģionālajām un vietējām pašvaldībām;

| 4.26. | tādēļ rosina Komisiju Vietējās administrācijas atbalsta instrumenta programmu attiecināt arī uz dienvidu kaimiņvalstīm; aicina izstrādāt un Vidusjūras reģionā īstenot ilgtspējīgu migrācijas politiku, iesaistot visas ieinteresētās puses, jo īpaši valstu valdības un vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

4.26.

tādēļ rosina Komisiju Vietējās administrācijas atbalsta instrumenta programmu attiecināt arī uz dienvidu kaimiņvalstīm; aicina izstrādāt un Vidusjūras reģionā īstenot ilgtspējīgu migrācijas politiku, iesaistot visas ieinteresētās puses, jo īpaši valstu valdības un vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 4.27. | pieprasa, lai vietējās un reģionālās pašvaldības tiktu iesaistītas, izstrādājot “Partnerības integrācijai” ar trešām valstīm, un citās preventīvās iniciatīvās, kas saistītas ar cirkulārās migrācijas veicināšanu; |
| --- | --- |

4.27.

pieprasa, lai vietējās un reģionālās pašvaldības tiktu iesaistītas, izstrādājot “Partnerības integrācijai” ar trešām valstīm, un citās preventīvās iniciatīvās, kas saistītas ar cirkulārās migrācijas veicināšanu;

| 4.28. | sagaida, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tiks iesaistītas teritoriālās pieejas attīstībai ieviešanā, jo īpaši ņemot vērā to bagāto pieredzi decentralizētas attīstības sadarbības jomā; aicina atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumu Eiropas Attīstības gadā (2015) un vietējo/reģionālo attīstības stratēģiju izstrādē; |
| --- | --- |

4.28.

sagaida, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tiks iesaistītas teritoriālās pieejas attīstībai ieviešanā, jo īpaši ņemot vērā to bagāto pieredzi decentralizētas attīstības sadarbības jomā; aicina atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību ieguldījumu Eiropas Attīstības gadā (2015) un vietējo/reģionālo attīstības stratēģiju izstrādē;

| 4.29. | ja vien tiek nodrošināta pārredzamība un demokrātiska līdzdalība, kā arī ievēroti sociālie un vides standarti, iesaka turpināt sarunas ar ASV par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP); aicina Reģionu komitejai šajā procesā piešķirt ieinteresētās puses statusu; |
| --- | --- |

4.29.

ja vien tiek nodrošināta pārredzamība un demokrātiska līdzdalība, kā arī ievēroti sociālie un vides standarti, iesaka turpināt sarunas ar ASV par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP); aicina Reģionu komitejai šajā procesā piešķirt ieinteresētās puses statusu;

Atjaunot saikni ar iedzīvotājiem

| 4.30. | mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu grozīt Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu, lai skaidrāk atzītu Eiropas Parlamenta demokrātisko funkciju, šajā nolūkā, piemēram, nosakot ES mēroga līmeni pārstāvībai Eiropas Parlamentā, kā arī izveidojot Eiropas vēlētāju reģistru, lai atvieglotu balsstiesību īstenošanu; |
| --- | --- |

4.30.

mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu grozīt Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu, lai skaidrāk atzītu Eiropas Parlamenta demokrātisko funkciju, šajā nolūkā, piemēram, nosakot ES mēroga līmeni pārstāvībai Eiropas Parlamentā, kā arī izveidojot Eiropas vēlētāju reģistru, lai atvieglotu balsstiesību īstenošanu;

| 4.31. | ierosina pārskatīt stratēģiju “Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu”, lai atbalstītu vietējo un reģionālo pašvaldību lomu iedzīvotāju informēšanā par ES un tās politiku; aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar RK, īstenojot patiesi decentralizētu komunikācijas politiku reģionālajā un vietējā līmenī, jo īpaši izmantojot Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

4.31.

ierosina pārskatīt stratēģiju “Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu”, lai atbalstītu vietējo un reģionālo pašvaldību lomu iedzīvotāju informēšanā par ES un tās politiku; aicina Komisiju ciešāk sadarboties ar RK, īstenojot patiesi decentralizētu komunikācijas politiku reģionālajā un vietējā līmenī, jo īpaši izmantojot Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs;

| 5. | Nostiprināt partnerattiecības ar Eiropas iestādēm |
| --- | --- |

5.

Nostiprināt partnerattiecības ar Eiropas iestādēm

| 5.1. | vēlas piedalīties paredzamajās sarunās par jaunu Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu; |
| --- | --- |

5.1.

vēlas piedalīties paredzamajās sarunās par jaunu Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu;

| 5.2. | pamatojoties uz sadarbības līgumu, ierosina ciešāku sadarbību ar Eiropas Komisiju pirmslikumdošanas posmā, lai izstrādātu ilgtermiņa stratēģiskas iniciatīvas un veicinātu daudzlīmeņu pārvaldības risinājumu ieviešanu ES politikas jomās; |
| --- | --- |

5.2.

pamatojoties uz sadarbības līgumu, ierosina ciešāku sadarbību ar Eiropas Komisiju pirmslikumdošanas posmā, lai izstrādātu ilgtermiņa stratēģiskas iniciatīvas un veicinātu daudzlīmeņu pārvaldības risinājumu ieviešanu ES politikas jomās;

| 5.3. | pamatojoties uz 2014. gada sadarbības līgumu ar RK, aicina Eiropas Parlamentu pastiprināt sadarbību visā likumdošanas procesa gaitā, kā arī Eiropas pusgada laikā un ES tiesību aktu teritoriālās ietekmes novērtēšanā; |
| --- | --- |

5.3.

pamatojoties uz 2014. gada sadarbības līgumu ar RK, aicina Eiropas Parlamentu pastiprināt sadarbību visā likumdošanas procesa gaitā, kā arī Eiropas pusgada laikā un ES tiesību aktu teritoriālās ietekmes novērtēšanā;

| 5.4. | aicina, lai pret vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī to apvienībām tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme saistībā ar pārmaiņām, kas attiecas uz pienākumu reģistrēties Pārredzamības reģistrā, kurš paredzēts jaunajā Iestāžu nolīgumā par pārredzamības reģistru; |
| --- | --- |

5.4.

aicina, lai pret vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kā arī to apvienībām tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme saistībā ar pārmaiņām, kas attiecas uz pienākumu reģistrēties Pārredzamības reģistrā, kurš paredzēts jaunajā Iestāžu nolīgumā par pārredzamības reģistru;

| 5.5. | ierosina Padomei vēl vairāk stiprināt sadarbību ar RK tajās jomās, kas ir būtiskas vietējām un reģionālajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

5.5.

ierosina Padomei vēl vairāk stiprināt sadarbību ar RK tajās jomās, kas ir būtiskas vietējām un reģionālajām pašvaldībām.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/11 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/11

---

Reģionu komitejas atzinums “Ceļā uz integrētu ES pilsētvides politiku”

2014/C 271/03

| Ziņotājs | : | Bas Verkerk (NL/ALDE), Delftas mērs |
| --- | --- | --- |

Ziņotājs

:

Bas Verkerk (NL/ALDE), Delftas mērs

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

Ievads

| 1. | Pilsētas ir svarīgs Eiropas Savienības ekonomikas dzinējspēks. Pilsētās ir labvēlīga vide indivīda un sabiedrības attīstībai, un tām ir liels vides efektivitātes potenciāls. Pilsētu un pilsētreģionu iesaistīšanās ir ļoti svarīga, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020” un panāktu ES ekonomikas, sociālo un teritoriālo attīstību (1). |
| --- | --- |

1.

Pilsētas ir svarīgs Eiropas Savienības ekonomikas dzinējspēks. Pilsētās ir labvēlīga vide indivīda un sabiedrības attīstībai, un tām ir liels vides efektivitātes potenciāls. Pilsētu un pilsētreģionu iesaistīšanās ir ļoti svarīga, lai īstenotu stratēģiju “Eiropa 2020” un panāktu ES ekonomikas, sociālo un teritoriālo attīstību (1).

| 2. | Pilsētu nozīmīgā vieta Eiropas sabiedrībā ir pamudinājusi dalībvalstis un Eiropas Komisiju uzsākt iniciatīvas nolūkā definēt Eiropas Savienības pilsētu attīstības plānu. Pilsētu nozīmi ir atzinusi arī Apvienoto Nāciju Organizācija. Patlaban ANO līmenī tiek sagatavots jauns pilsētvides attīstības plāns, ko pieņems nākamajā, 2016. gadā plānotajā konferencē “Habitat III”. ES pilsētvides attīstības plāns varētu būt ieguldījums tā izstrādē. |
| --- | --- |

2.

Pilsētu nozīmīgā vieta Eiropas sabiedrībā ir pamudinājusi dalībvalstis un Eiropas Komisiju uzsākt iniciatīvas nolūkā definēt Eiropas Savienības pilsētu attīstības plānu. Pilsētu nozīmi ir atzinusi arī Apvienoto Nāciju Organizācija. Patlaban ANO līmenī tiek sagatavots jauns pilsētvides attīstības plāns, ko pieņems nākamajā, 2016. gadā plānotajā konferencē “Habitat III”. ES pilsētvides attīstības plāns varētu būt ieguldījums tā izstrādē.

| 3. | Līgumā par ES atrodamas dažādas norādes, kas juridiski pamato ES atbalstu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pilsētu politikai, papildinot dalībvalstu primārās kompetences, piemēram, norādes uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (3. pants), vietējām pašvaldībām (4. pants) un subsidiaritātes principa vietējo dimensiju (5. pants). Patlaban ES līmenī nav īsta, integrēta, uz nākotni vērsta pilsētvides attīstības plāna, kaut arī Eiropas Parlaments 2011. gadā aicināja tādu izveidot (2) un uzsākt starpvaldību procesu Leipcigas hartas un Toledo deklarācijas ietvaros. Visaptveroša pilsētvides attīstības plāna trūkuma dēļ dažādās politikas iniciatīvas un atbalsta programmas nav pietiekami saskaņotas ES līmenī, un ne visas politikas iniciatīvas nes gaidītos konkrētos rezultātus. |
| --- | --- |

3.

Līgumā par ES atrodamas dažādas norādes, kas juridiski pamato ES atbalstu valsts, reģionālā un vietējā līmeņa pilsētu politikai, papildinot dalībvalstu primārās kompetences, piemēram, norādes uz ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (3. pants), vietējām pašvaldībām (4. pants) un subsidiaritātes principa vietējo dimensiju (5. pants). Patlaban ES līmenī nav īsta, integrēta, uz nākotni vērsta pilsētvides attīstības plāna, kaut arī Eiropas Parlaments 2011. gadā aicināja tādu izveidot (2) un uzsākt starpvaldību procesu Leipcigas hartas un Toledo deklarācijas ietvaros. Visaptveroša pilsētvides attīstības plāna trūkuma dēļ dažādās politikas iniciatīvas un atbalsta programmas nav pietiekami saskaņotas ES līmenī, un ne visas politikas iniciatīvas nes gaidītos konkrētos rezultātus.

| 4. | Turklāt pagātnes pieredze rāda, ka nav nekādas garantijas, ka pilsētvides dimensijai arī turpmāk tiks ierādīta nozīmīga vieta ES prioritāšu vidū (3). Komisija jau 1997. gadā publicēja paziņojumu par pilsētvides attīstības plānu Eiropas Savienībai (4). Ir pagājuši divdesmit gadi, bet, neraugoties uz vairākām deklarācijām un pasākumiem, minētais plāns joprojām nav izstrādāts. Eiropas Savienībai jāpanāk, ka pilsētas un pilsētreģioni var izmantot visu savu spēku un potenciālu funkcionēt kā ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības un sociālās iekļautības dzinējspēks. Pienācis laiks īstam Eiropas pilsētvides attīstības plānam. Leipcigas harta ir labs pamats šā mērķa īstenošanai. ES pilsētvides attīstības plānā jāietver visi pilsētu ilgtspējīgas attīstības aspekti – sociālais, ekonomikas un vides aspekts. |
| --- | --- |

4.

Turklāt pagātnes pieredze rāda, ka nav nekādas garantijas, ka pilsētvides dimensijai arī turpmāk tiks ierādīta nozīmīga vieta ES prioritāšu vidū (3). Komisija jau 1997. gadā publicēja paziņojumu par pilsētvides attīstības plānu Eiropas Savienībai (4). Ir pagājuši divdesmit gadi, bet, neraugoties uz vairākām deklarācijām un pasākumiem, minētais plāns joprojām nav izstrādāts. Eiropas Savienībai jāpanāk, ka pilsētas un pilsētreģioni var izmantot visu savu spēku un potenciālu funkcionēt kā ekonomikas izaugsmes, nodarbinātības un sociālās iekļautības dzinējspēks. Pienācis laiks īstam Eiropas pilsētvides attīstības plānam. Leipcigas harta ir labs pamats šā mērķa īstenošanai. ES pilsētvides attīstības plānā jāietver visi pilsētu ilgtspējīgas attīstības aspekti – sociālais, ekonomikas un vides aspekts.

| 5. | Reģionu komiteja aicina Komisiju pēc paziņojuma, ko paredzēts pieņemt pēc 2014. gada 17. un 18. februārī notikušā pilsētvides foruma, nākt klajā ar balto grāmatu, kas ietvertu integrētu pilsētvides attīstības plānu. Ar balto grāmatu vajadzētu nodrošināt pilsētvides dimensijas strukturālu nostiprināšanu visās attiecīgajās Eiropas politikās un regulējumos, lai novērstu pašreizējo dublēšanos un saskaņotības trūkumu. Baltās grāmatas izstrādes gaitā Komiteja turpinās apspriest ES pilsētvides attīstības plānu, lai varētu iesniegt Komisijai konkrētus ieteikumus un ES aktuālo jautājumu lokā saglabātu debates par pilsētvides attīstības plānu. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi piemērot pilsētu teritorijām ilgtspējīgu un visaptverošu pieeju, kas balstīta uz idejām un ieteikumiem, kuri formulēti citos RK atzinumos, piemēram, “Septītā vides rīcības programma un ilgtspējīgas pilsētas” (5) un “Tiesību aktu kopums par mobilitāti pilsētās” (6). |
| --- | --- |

5.

Reģionu komiteja aicina Komisiju pēc paziņojuma, ko paredzēts pieņemt pēc 2014. gada 17. un 18. februārī notikušā pilsētvides foruma, nākt klajā ar balto grāmatu, kas ietvertu integrētu pilsētvides attīstības plānu. Ar balto grāmatu vajadzētu nodrošināt pilsētvides dimensijas strukturālu nostiprināšanu visās attiecīgajās Eiropas politikās un regulējumos, lai novērstu pašreizējo dublēšanos un saskaņotības trūkumu. Baltās grāmatas izstrādes gaitā Komiteja turpinās apspriest ES pilsētvides attīstības plānu, lai varētu iesniegt Komisijai konkrētus ieteikumus un ES aktuālo jautājumu lokā saglabātu debates par pilsētvides attīstības plānu. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi piemērot pilsētu teritorijām ilgtspējīgu un visaptverošu pieeju, kas balstīta uz idejām un ieteikumiem, kuri formulēti citos RK atzinumos, piemēram, “Septītā vides rīcības programma un ilgtspējīgas pilsētas” (5) un “Tiesību aktu kopums par mobilitāti pilsētās” (6).

| 6. | ES līmeņa pilsētvides attīstības plāns ļaus pienācīgi atzīt pilsētu nozīmi Eiropas politikas mērķu īstenošanā un Eiropas Savienības starptautiskās konkurētspējas nostiprināšanā. Vienlaikus, gatavojot ES līmeņa pilsētvides attīstības plānu, nedrīkst aizmirst par pilsētu un lauku mijiedarbību, kā arī lielo ietekmi uz kopējo teritoriālo attīstību. Tāpēc būtiski ir veidot ciešu sinerģiju starp ES pilsētvides attīstības plānu un stratēģijas “Eiropa 2020” teritoriālo dimensiju. |
| --- | --- |

6.

ES līmeņa pilsētvides attīstības plāns ļaus pienācīgi atzīt pilsētu nozīmi Eiropas politikas mērķu īstenošanā un Eiropas Savienības starptautiskās konkurētspējas nostiprināšanā. Vienlaikus, gatavojot ES līmeņa pilsētvides attīstības plānu, nedrīkst aizmirst par pilsētu un lauku mijiedarbību, kā arī lielo ietekmi uz kopējo teritoriālo attīstību. Tāpēc būtiski ir veidot ciešu sinerģiju starp ES pilsētvides attīstības plānu un stratēģijas “Eiropa 2020” teritoriālo dimensiju.

Pilsētu spēks un problēmjautājumi

| 7. | Līdz ar pāreju no pakalpojumu ekonomikas uz zināšanu ekonomiku un sabiedrības arvien lielāku digitalizāciju pilsētas ir kļuvušas par ES ekonomikas pīlāriem un nodarbinātības dzinējspēku. Pilsētas bieži ir inovācijas un jaunu ekonomiskās darbības veidu avots. Pilsētās arī uzplaukst māksla, kultūra un radošums, kas veido pilsētu un to iedzīvotāju identitāti. Tāpēc pilsētas ir būtisks ES spēks starptautiskajā konkurencē ar citām pasaules daļām. |
| --- | --- |

7.

Līdz ar pāreju no pakalpojumu ekonomikas uz zināšanu ekonomiku un sabiedrības arvien lielāku digitalizāciju pilsētas ir kļuvušas par ES ekonomikas pīlāriem un nodarbinātības dzinējspēku. Pilsētas bieži ir inovācijas un jaunu ekonomiskās darbības veidu avots. Pilsētās arī uzplaukst māksla, kultūra un radošums, kas veido pilsētu un to iedzīvotāju identitāti. Tāpēc pilsētas ir būtisks ES spēks starptautiskajā konkurencē ar citām pasaules daļām.

| 8. | Patlaban 68 % ES iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijā (avots: Eurostat) (7). Ja neskaita divas lielās metropoles – Parīzi un Londonu – Eiropas Savienībai ir unikāla mazu, vidēju un lielu pilsētu policentriska struktūra. Aptuveni 200 miljoni iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kurās ir mazāk par 1 00  000 iedzīvotājiem un kurām bieži vien ir svarīga loma reģionālajā līmenī pakalpojumu un infrastruktūras jomā, kā arī dzīves kvalitātes un teritoriālās līdzsvarotības uzlabošanā. Tāpēc Eiropas Savienības pilsētvides attīstības plānā nedrīkst aprobežoties ar lielākajām Eiropas pilsētām, bet tam jāattiecas arī uz mazām un vidējām pilsētām un pilsētu teritorijām. Šajā saistībā ar prieku var atzīmēt, ka trīs nākamās ES prezidentvalstis (Itālija, Latvija un Luksemburga) īpašu uzmanību pievērsīs ES mazajām un vidējām pilsētām un to lomai kopējā teritoriālās attīstības kontekstā. |
| --- | --- |

8.

Patlaban 68 % ES iedzīvotāju dzīvo pilsētu teritorijā (avots: Eurostat) (7). Ja neskaita divas lielās metropoles – Parīzi un Londonu – Eiropas Savienībai ir unikāla mazu, vidēju un lielu pilsētu policentriska struktūra. Aptuveni 200 miljoni iedzīvotāju dzīvo pilsētās, kurās ir mazāk par 1 00  000 iedzīvotājiem un kurām bieži vien ir svarīga loma reģionālajā līmenī pakalpojumu un infrastruktūras jomā, kā arī dzīves kvalitātes un teritoriālās līdzsvarotības uzlabošanā. Tāpēc Eiropas Savienības pilsētvides attīstības plānā nedrīkst aprobežoties ar lielākajām Eiropas pilsētām, bet tam jāattiecas arī uz mazām un vidējām pilsētām un pilsētu teritorijām. Šajā saistībā ar prieku var atzīmēt, ka trīs nākamās ES prezidentvalstis (Itālija, Latvija un Luksemburga) īpašu uzmanību pievērsīs ES mazajām un vidējām pilsētām un to lomai kopējā teritoriālās attīstības kontekstā.

| 9. | Tās iedzīvotājiem pilsēta un tai pieguļošās lauku teritorijas šodien ir vairāk nekā noteikta administratīva teritorija. Pilsētu iedzīvotāji un arī tie, kas nedzīvo pilsētās, pārvietojas lielāku aglomerāciju mērogā, dodas uz darba zonām un funkcionālajām zonām (pilsētu vai pilsētu–lauku), kas veido daļu no ikdienas pilsētvides sistēmas (daily urban system). Lai atvieglotu iedzīvotāju dzīvi, pilsētu pārvaldes veido tīklus ar blakus esošajām apdzīvotajām teritorijām, lai piemērotā mērogā organizētu transportlīdzekļu plūsmu, sabiedrisko transportu, telpisko plānošanu, zaļās zonas un ekonomiku. Tāpēc ļoti svarīga ir pilsētu teritoriju un blakusesošo lauku teritoriju sadarbība. Šajā saistībā nozīmīga loma ir piepilsētu un lauku teritorijām, jo tās apgādā tuvējās pilsētas ar pārtiku un enerģiju, nodrošina plašumu, atpūtas iespējas un dabu. Tās aizsargā arī pret meža ugunsgrēku un ar ūdeni saistītām problēmām. Tāpēc jāņem vērā, ka dažkārt šīs pilsētu sistēmas ietver teritorijas, kas sniedzas pāri vienas dalībvalsts robežām. Īpaša uzmanība jāpievērš problēmām, kas rodas šajās pilsētu pārrobežu teritorijās. |
| --- | --- |

9.

Tās iedzīvotājiem pilsēta un tai pieguļošās lauku teritorijas šodien ir vairāk nekā noteikta administratīva teritorija. Pilsētu iedzīvotāji un arī tie, kas nedzīvo pilsētās, pārvietojas lielāku aglomerāciju mērogā, dodas uz darba zonām un funkcionālajām zonām (pilsētu vai pilsētu–lauku), kas veido daļu no ikdienas pilsētvides sistēmas (daily urban system). Lai atvieglotu iedzīvotāju dzīvi, pilsētu pārvaldes veido tīklus ar blakus esošajām apdzīvotajām teritorijām, lai piemērotā mērogā organizētu transportlīdzekļu plūsmu, sabiedrisko transportu, telpisko plānošanu, zaļās zonas un ekonomiku. Tāpēc ļoti svarīga ir pilsētu teritoriju un blakusesošo lauku teritoriju sadarbība. Šajā saistībā nozīmīga loma ir piepilsētu un lauku teritorijām, jo tās apgādā tuvējās pilsētas ar pārtiku un enerģiju, nodrošina plašumu, atpūtas iespējas un dabu. Tās aizsargā arī pret meža ugunsgrēku un ar ūdeni saistītām problēmām. Tāpēc jāņem vērā, ka dažkārt šīs pilsētu sistēmas ietver teritorijas, kas sniedzas pāri vienas dalībvalsts robežām. Īpaša uzmanība jāpievērš problēmām, kas rodas šajās pilsētu pārrobežu teritorijās.

| 10. | Lai nodrošinātu labu kohēziju un konkrētus rezultātus, piemēram, integrētu transporta sistēmu, aglomerācijām vai funkcionālajiem reģioniem nepieciešama citādāka pārvaldība un ilgtermiņa redzējums (8). Šis ilgtermiņa redzējums, ko dažās dalībvalstīs vietējās un reģionālās pašvaldības sadarbojoties jau izstrādā, veido pamatu integrētai, uz teritoriju vērstai pieejai, kas attiecīgajā apgabalā nodrošina teritoriālo kohēziju un konkrētus, izvērtējamus rezultātus. Laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam integrētie teritoriālie ieguldījumi daudzās dalībvalstīs ļaus izmantot dažādu prioritāro virzienu vai programmu resursus, tāpēc tiem būs stimulējoša iedarbība, lai stiprinātu pilsētu un tam pieguļošo lauku teritoriju, kurus vieno funkcionāla saikne, kohēziju, kā arī veidotu sinerģiju un nodrošinātu vērienīgāku projektu finansēšanu un tādējādi risinātu kopīgas problēmas, kas pārsniedz dažādu teritoriālo pašvaldību administratīvās robežas. Komiteja konstatē, ka pētījumā “Rītdienas pilsētas” Komisija raksturo minētās attīstības tendences un atzīst, ka politikā būtu vairāk jāņem vērā funkcionālie reģioni, kurus veido aglomerācijas un lielpilsētas, kā arī pārrobežu funkcionālie reģioni (9). |
| --- | --- |

10.

Lai nodrošinātu labu kohēziju un konkrētus rezultātus, piemēram, integrētu transporta sistēmu, aglomerācijām vai funkcionālajiem reģioniem nepieciešama citādāka pārvaldība un ilgtermiņa redzējums (8). Šis ilgtermiņa redzējums, ko dažās dalībvalstīs vietējās un reģionālās pašvaldības sadarbojoties jau izstrādā, veido pamatu integrētai, uz teritoriju vērstai pieejai, kas attiecīgajā apgabalā nodrošina teritoriālo kohēziju un konkrētus, izvērtējamus rezultātus. Laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam integrētie teritoriālie ieguldījumi daudzās dalībvalstīs ļaus izmantot dažādu prioritāro virzienu vai programmu resursus, tāpēc tiem būs stimulējoša iedarbība, lai stiprinātu pilsētu un tam pieguļošo lauku teritoriju, kurus vieno funkcionāla saikne, kohēziju, kā arī veidotu sinerģiju un nodrošinātu vērienīgāku projektu finansēšanu un tādējādi risinātu kopīgas problēmas, kas pārsniedz dažādu teritoriālo pašvaldību administratīvās robežas. Komiteja konstatē, ka pētījumā “Rītdienas pilsētas” Komisija raksturo minētās attīstības tendences un atzīst, ka politikā būtu vairāk jāņem vērā funkcionālie reģioni, kurus veido aglomerācijas un lielpilsētas, kā arī pārrobežu funkcionālie reģioni (9).

| 11. | Funkcionējot aglomerāciju mērogā (borrowing size), pilsētas kopā ir ieguvējas no lielāka kohēzijas un inovāciju potenciāla, ciešākas saiknes starp izglītības sistēmu un darba tirgu un mazāka vides pēdas nospieduma, un vienlaikus tām ir mazāk tādu negatīvo iezīmju kā vides piesārņojums, apgrūtināta piekļuve, sociālā atstumtība un noziedzība (10). Tomēr “lielāks” ne vienmēr nozīmē “labāks”. Tāpēc ir vienlīdz svarīgi panākt, lai vietējās kopienas aktīvi iesaistītos pašvaldību lēmumu pieņemšanā, jo īpaši attiecībā uz sadarbības pasākumiem ar kaimiņos esošajām pašvaldībām. |
| --- | --- |

11.

Funkcionējot aglomerāciju mērogā (borrowing size), pilsētas kopā ir ieguvējas no lielāka kohēzijas un inovāciju potenciāla, ciešākas saiknes starp izglītības sistēmu un darba tirgu un mazāka vides pēdas nospieduma, un vienlaikus tām ir mazāk tādu negatīvo iezīmju kā vides piesārņojums, apgrūtināta piekļuve, sociālā atstumtība un noziedzība (10). Tomēr “lielāks” ne vienmēr nozīmē “labāks”. Tāpēc ir vienlīdz svarīgi panākt, lai vietējās kopienas aktīvi iesaistītos pašvaldību lēmumu pieņemšanā, jo īpaši attiecībā uz sadarbības pasākumiem ar kaimiņos esošajām pašvaldībām.

| 12. | Tomēr pilsētu teritorijas ir tās, kurās vairāk nekā citviet izpaužas sociālie problēmjautājumi. Līdz ar to vairākas ES politiskās iniciatīvas – gribēti vai negribēti – ietekmē pilsētu politiku. Šajā saistībā Komiteja aicina izstrādāt padziļinātu pārskatu par visām Komisijas iniciatīvām ar pilsētvides dimensiju, pamatojoties uz svarīgāko jautājumu dokumentu, kas kalpoja par pamatu 2014. gada februārī notikušajam pilsētu forumam “CiTIEs – Cities of Tomorrow: Investing in Europe”
   (11) (“CiTIEs – rītdienas pilsētas: ieguldījumi Eiropā”). |
| --- | --- |

12.

Tomēr pilsētu teritorijas ir tās, kurās vairāk nekā citviet izpaužas sociālie problēmjautājumi. Līdz ar to vairākas ES politiskās iniciatīvas – gribēti vai negribēti – ietekmē pilsētu politiku. Šajā saistībā Komiteja aicina izstrādāt padziļinātu pārskatu par visām Komisijas iniciatīvām ar pilsētvides dimensiju, pamatojoties uz svarīgāko jautājumu dokumentu, kas kalpoja par pamatu 2014. gada februārī notikušajam pilsētu forumam “CiTIEs – Cities of Tomorrow: Investing in Europe”
   (11) (“CiTIEs – rītdienas pilsētas: ieguldījumi Eiropā”).

| 13. | Pilsētas uzņemas zināmu atbildību par iespēju izmantošanu un ar to saistīto šķēršļu pārvarēšanu. Līdz ar to Eiropas pilsētas var sniegt būtisku ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Sabiedrības problēmas, kas ir šīs stratēģijas pamatā, ietilpst pilsētu un reģionu politiskajā darba kārtībā. Tajā iedzīvotāju intereses ir uzmanības centrā. ES pilsētas patlaban saskaras ar dažādiem izaicinājumiem un problēmām. Dažās pilsētās sabiedrības novecošanās un emigrācijas rezultātā iedzīvotāju skaits samazinās, un esošā infrastruktūra netiek pietiekami noslogota, savukārt citās iedzīvotāju skaits palielinās, radot papildu slodzi infrastruktūrai un palielinot citas problēmas, piemēram, (jauniešu) bezdarbu, sociālo atstumtību, nabadzību, nepietiekamu skaitu mājokļu par pieņemamu cenu, satiksmes sastrēgumus un vides piesārņojumu. Arvien pieaugošā plaisa starp pieprasījuma palielināšanos pēc vietējiem pakalpojumiem un finanšu resursiem, kuru apjoms nemainās vai pat samazinās, ir plaši izplatīta problēma, ko vēl vairāk saasina recesija. Pilsētvides attīstības plānā jāņem vērā visas minētās problēmas un izaicinājumi. |
| --- | --- |

13.

Pilsētas uzņemas zināmu atbildību par iespēju izmantošanu un ar to saistīto šķēršļu pārvarēšanu. Līdz ar to Eiropas pilsētas var sniegt būtisku ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā. Sabiedrības problēmas, kas ir šīs stratēģijas pamatā, ietilpst pilsētu un reģionu politiskajā darba kārtībā. Tajā iedzīvotāju intereses ir uzmanības centrā. ES pilsētas patlaban saskaras ar dažādiem izaicinājumiem un problēmām. Dažās pilsētās sabiedrības novecošanās un emigrācijas rezultātā iedzīvotāju skaits samazinās, un esošā infrastruktūra netiek pietiekami noslogota, savukārt citās iedzīvotāju skaits palielinās, radot papildu slodzi infrastruktūrai un palielinot citas problēmas, piemēram, (jauniešu) bezdarbu, sociālo atstumtību, nabadzību, nepietiekamu skaitu mājokļu par pieņemamu cenu, satiksmes sastrēgumus un vides piesārņojumu. Arvien pieaugošā plaisa starp pieprasījuma palielināšanos pēc vietējiem pakalpojumiem un finanšu resursiem, kuru apjoms nemainās vai pat samazinās, ir plaši izplatīta problēma, ko vēl vairāk saasina recesija. Pilsētvides attīstības plānā jāņem vērā visas minētās problēmas un izaicinājumi.

| 14. | ES pilsētvides attīstības plāns būtu jāvirza uz to, lai pašreizējo pilsētvides modeli, ko raksturo sadrumstalotība, segmentācija un atstumtība, aizstātu ar kompaktāku, saliedētāku un iekļaujošāku modeli. Šāda jauna metode nozīmē ieviest visaptverošu pieeju, kas virzīta uz mērķi apvienot personas un darbības tā, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu, vienlaikus cenšoties nodrošināt pilsētvides attīstības ekonomisko, sociālo un vides aspektu līdzsvarotību. |
| --- | --- |

14.

ES pilsētvides attīstības plāns būtu jāvirza uz to, lai pašreizējo pilsētvides modeli, ko raksturo sadrumstalotība, segmentācija un atstumtība, aizstātu ar kompaktāku, saliedētāku un iekļaujošāku modeli. Šāda jauna metode nozīmē ieviest visaptverošu pieeju, kas virzīta uz mērķi apvienot personas un darbības tā, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi un darbvietu radīšanu, vienlaikus cenšoties nodrošināt pilsētvides attīstības ekonomisko, sociālo un vides aspektu līdzsvarotību.

Pilsēta kā koordinatore un forums

| 15. | Attiecībās starp valsts pārvaldi un sabiedrību notiek kardinālas izmaiņas. Sabiedrības digitalizācija iedzīvotājiem paver iespējas arvien biežāk paust savu viedokli, kļūt prasīgākiem un vairāk lemt par sevi (jauns pilsoniskums). Otrkārt, iedzīvotāji arvien vairāk rūpējas par savu sociālo atbildību. Tāpēc palielinās to uzņēmumu skaits, kuri piedāvā preces, kas ievēro principu “no šūpuļa līdz šūpulim” (cradle to cradle), rūpējas par izejvielu neizšķērdēšanu un dod iespēju nelabvēlīgā situācijā esošām personām iekļauties darba tirgū. Lai risinātu sabiedrības problēmjautājumus, pilsētu pārvaldes iestādes vēlas dažādos mērogos ciešāk sadarboties, iesaistoties “četrkāršā spirālē” (tajā par piemēru ņemts trīskāršās spirāles modelis, un tā ietver sadarbību starp valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmēju aprindām, zināšanu centriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām). Šajā kontekstā vietējās pašvaldības bieži pilda koordinatora funkcijas un, būdamas pirmās lielās klientes vai koordinatores, nodrošina citiem partneriem risinājumu meklēšanas forumu. Tādējādi pilsētas ir vietas (dzīvas laboratorijas), kurās kopā ar partneriem īsteno vietējiem apstākļiem vispiemērotākos projektus. Pilsētām, kurās ir universitātes un augstskolas, ir vēl viens papildu uzdevums – sekmēt uzņēmējdarbību un veidot saikni starp tehnoloģijas piedāvātajām iespējām un sabiedrībai nozīmīgiem jautājumiem. Tādējādi pilsētu teritorijas ir kļuvušas par īpaši piemērotām ES politikas izmēģinājuma vietām. |
| --- | --- |

15.

Attiecībās starp valsts pārvaldi un sabiedrību notiek kardinālas izmaiņas. Sabiedrības digitalizācija iedzīvotājiem paver iespējas arvien biežāk paust savu viedokli, kļūt prasīgākiem un vairāk lemt par sevi (jauns pilsoniskums). Otrkārt, iedzīvotāji arvien vairāk rūpējas par savu sociālo atbildību. Tāpēc palielinās to uzņēmumu skaits, kuri piedāvā preces, kas ievēro principu “no šūpuļa līdz šūpulim” (cradle to cradle), rūpējas par izejvielu neizšķērdēšanu un dod iespēju nelabvēlīgā situācijā esošām personām iekļauties darba tirgū. Lai risinātu sabiedrības problēmjautājumus, pilsētu pārvaldes iestādes vēlas dažādos mērogos ciešāk sadarboties, iesaistoties “četrkāršā spirālē” (tajā par piemēru ņemts trīskāršās spirāles modelis, un tā ietver sadarbību starp valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmēju aprindām, zināšanu centriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām). Šajā kontekstā vietējās pašvaldības bieži pilda koordinatora funkcijas un, būdamas pirmās lielās klientes vai koordinatores, nodrošina citiem partneriem risinājumu meklēšanas forumu. Tādējādi pilsētas ir vietas (dzīvas laboratorijas), kurās kopā ar partneriem īsteno vietējiem apstākļiem vispiemērotākos projektus. Pilsētām, kurās ir universitātes un augstskolas, ir vēl viens papildu uzdevums – sekmēt uzņēmējdarbību un veidot saikni starp tehnoloģijas piedāvātajām iespējām un sabiedrībai nozīmīgiem jautājumiem. Tādējādi pilsētu teritorijas ir kļuvušas par īpaši piemērotām ES politikas izmēģinājuma vietām.

| 16. | Tā kā pārvaldes iestādes ir sabiedrības daļa, tās uzņemas pienākumu izvirzīt darba kārtībā tādus sabiedrībai nozīmīgus jautājumus kā ekonomikas krīze, demogrāfiskās pārmaiņas un ar klimatu saistīti problēmjautājumi. Klasiskie pārvaldības, organizācijas un ekonomikas modeļi vairs nenodrošina risinājumu minētajām problēmām. Problēmjautājumu apmēra, budžeta samazinājuma un situācijas sarežģītības dēļ valsts pārvalde vairs nespēj par visu parūpēties viena pati. |
| --- | --- |

16.

Tā kā pārvaldes iestādes ir sabiedrības daļa, tās uzņemas pienākumu izvirzīt darba kārtībā tādus sabiedrībai nozīmīgus jautājumus kā ekonomikas krīze, demogrāfiskās pārmaiņas un ar klimatu saistīti problēmjautājumi. Klasiskie pārvaldības, organizācijas un ekonomikas modeļi vairs nenodrošina risinājumu minētajām problēmām. Problēmjautājumu apmēra, budžeta samazinājuma un situācijas sarežģītības dēļ valsts pārvalde vairs nespēj par visu parūpēties viena pati.

| 17. | Ņemot vērā arvien plašāku sabiedrības līdzdalību, vietējām pašvaldībām jāiesaistās lēmumu pieņemšanā jāatvēl vieta iniciatīvām, ko pilsētas vai pilsētas daļas mērogā kopīgi īsteno iedzīvotāji, uzņēmumi un pilsoniskās sabiedrības iestādes. Tādējādi atbildība par pilsētas organizāciju gulstas uz lielāku skaitu dalībnieku, ne vairs tikai uz pilsētas pārvaldi. Šajā jaunajā sabiedrībā izaicinājums ir dot iespēju piedalīties visiem iedzīvotājiem, jo īpaši jauniešiem un imigrantiem, lai izvairītos no sabiedrības šķelšanās. Modernas pilsētas divi galvenie uzdevumi ir īstenot sociālās integrācijas virzītājspēka funkciju un nodrošināt instrumentus iedzīvotāju emancipācijai. |
| --- | --- |

17.

Ņemot vērā arvien plašāku sabiedrības līdzdalību, vietējām pašvaldībām jāiesaistās lēmumu pieņemšanā jāatvēl vieta iniciatīvām, ko pilsētas vai pilsētas daļas mērogā kopīgi īsteno iedzīvotāji, uzņēmumi un pilsoniskās sabiedrības iestādes. Tādējādi atbildība par pilsētas organizāciju gulstas uz lielāku skaitu dalībnieku, ne vairs tikai uz pilsētas pārvaldi. Šajā jaunajā sabiedrībā izaicinājums ir dot iespēju piedalīties visiem iedzīvotājiem, jo īpaši jauniešiem un imigrantiem, lai izvairītos no sabiedrības šķelšanās. Modernas pilsētas divi galvenie uzdevumi ir īstenot sociālās integrācijas virzītājspēka funkciju un nodrošināt instrumentus iedzīvotāju emancipācijai.

| 18. | Vietējā līmeņa iniciatīvas paver iespējas nodrošināt pakalpojumus, kas arvien labāk pielāgoti attiecīgajai pilsētai vai pilsētas teritorijai. Tā rezultātā Eiropā rodas plašs atšķirīgu pieeju klāsts. ES politikā un regulējumā jāņem vērā jaunās attiecības, kas veidojas vietējā līmenī, un no šīm attiecībām izrietošā pieeju daudzveidība sabiedrības problēmām, kā arī būtu jācenšas apkopot jaunās paraugprakses piemērus un izplatīt tos visā ES. |
| --- | --- |

18.

Vietējā līmeņa iniciatīvas paver iespējas nodrošināt pakalpojumus, kas arvien labāk pielāgoti attiecīgajai pilsētai vai pilsētas teritorijai. Tā rezultātā Eiropā rodas plašs atšķirīgu pieeju klāsts. ES politikā un regulējumā jāņem vērā jaunās attiecības, kas veidojas vietējā līmenī, un no šīm attiecībām izrietošā pieeju daudzveidība sabiedrības problēmām, kā arī būtu jācenšas apkopot jaunās paraugprakses piemērus un izplatīt tos visā ES.

| 19. | Līdz šim ES, lai sasniegtu politiskos mērķus, piemēroja vispārēju regulējumu un vienotus termiņus. Eiropas Savienībai politikas veidošanā vairāk jāpadomā par iniciatīvu realizējamību vietējā un reģionālajā līmenī un jābūt atvērtai ietekmes novērtējumu un jaunas politikas izstrādē uzklausīt decentralizētos pārvaldes līmeņus (augšupēja pieeja). Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem jaunu priekšlikumu ietekmes novērtējumā vajadzētu kritiski izvērtēt šo priekšlikumu ietekmi uz pilsētām. Tikai tā varēs savlaicīgi izvērtēt un garantēt ES politiku un regulējuma īstenošanu vietējā līmenī. |
| --- | --- |

19.

Līdz šim ES, lai sasniegtu politiskos mērķus, piemēroja vispārēju regulējumu un vienotus termiņus. Eiropas Savienībai politikas veidošanā vairāk jāpadomā par iniciatīvu realizējamību vietējā un reģionālajā līmenī un jābūt atvērtai ietekmes novērtējumu un jaunas politikas izstrādē uzklausīt decentralizētos pārvaldes līmeņus (augšupēja pieeja). Saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem jaunu priekšlikumu ietekmes novērtējumā vajadzētu kritiski izvērtēt šo priekšlikumu ietekmi uz pilsētām. Tikai tā varēs savlaicīgi izvērtēt un garantēt ES politiku un regulējuma īstenošanu vietējā līmenī.

Virzībā uz integrētāku pilsētvides politiku Eiropas Savienībā

| 20. | Lai diskusiju par pilsētu dimensiju strukturāli nostiprinātu ES līmenī, Komiteja iesaka 2014. gada 17. un 18. februārī notikušo pilsētvides forumu turpmāk atkārtot ik pēc diviem gadiem. Komiteja arī iesaka Komisijai no savu darbinieku vidus iecelt pilsētvides politikas padomdevēju, kuram kopā ar Komisijas dienestu pilsētvides politikas grupu uzdotu visus priekšlikumus un iniciatīvas pārbaudīt pilsētu dimensijas aspektā un sekmēt politikas pieejas saskaņotību. Šīs grupas uzdevums būtu arī koordinēt pilsētu ieguldījumu tādu jaunu ES politiku izstrādē, kuras ietekmē pilsētu teritorijas. Arī Komiteja varētu iecelt vienu pārstāvi pilsētvides politikas jautājumos, kurš priekšlikumus izvērtētu pilsētvides dimensijas aspektā. |
| --- | --- |

20.

Lai diskusiju par pilsētu dimensiju strukturāli nostiprinātu ES līmenī, Komiteja iesaka 2014. gada 17. un 18. februārī notikušo pilsētvides forumu turpmāk atkārtot ik pēc diviem gadiem. Komiteja arī iesaka Komisijai no savu darbinieku vidus iecelt pilsētvides politikas padomdevēju, kuram kopā ar Komisijas dienestu pilsētvides politikas grupu uzdotu visus priekšlikumus un iniciatīvas pārbaudīt pilsētu dimensijas aspektā un sekmēt politikas pieejas saskaņotību. Šīs grupas uzdevums būtu arī koordinēt pilsētu ieguldījumu tādu jaunu ES politiku izstrādē, kuras ietekmē pilsētu teritorijas. Arī Komiteja varētu iecelt vienu pārstāvi pilsētvides politikas jautājumos, kurš priekšlikumus izvērtētu pilsētvides dimensijas aspektā.

| 21. | Komiteja atbalsta tādas dalībvalstu darba grupas izveidi, kuras uzdevums būtu formulēt sabiedrības redzējumu par Eiropas pilsētām, īpašu uzmanību pievēršot pilsētu nozīmei stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā, un 2016. gadā ar to iepazīstināt. RK aicina dalībvalstis šajā jomā cieši sadarboties ar Komiteju un vietējo pašvaldību apvienībām. Minēto sabiedrības redzējumu varētu izmantot par svarīgu pamatelementu pilsētvides attīstības plāna tālākai izstrādei kā ES līmenī, tā arī katras dalībvalsts, reģionu un vietējo pašvaldību līmenī. |
| --- | --- |

21.

Komiteja atbalsta tādas dalībvalstu darba grupas izveidi, kuras uzdevums būtu formulēt sabiedrības redzējumu par Eiropas pilsētām, īpašu uzmanību pievēršot pilsētu nozīmei stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā, un 2016. gadā ar to iepazīstināt. RK aicina dalībvalstis šajā jomā cieši sadarboties ar Komiteju un vietējo pašvaldību apvienībām. Minēto sabiedrības redzējumu varētu izmantot par svarīgu pamatelementu pilsētvides attīstības plāna tālākai izstrādei kā ES līmenī, tā arī katras dalībvalsts, reģionu un vietējo pašvaldību līmenī.

| 22. | Reģionu komiteja atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt balto grāmatu par integrētu pilsētvides politiku (12). Tas būtu jāizdara, pirms tiek paziņots par stratēģijas “Eiropa 2020” turpinājumu un ES budžetu pēc 2020. gada. Baltās grāmatas mērķis būtu panākt integrētāku pieeju ES politikā un regulējumā, kuri attiecas uz pilsētām un pilsētu teritorijām, un pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības ciešāk iesaistīt minētās politikas sagatavošanā, kā arī sagatavot ieteikumus par ES fondu programmu elementiem, kas varētu sekmēt pilsētu attīstību. Lai to būtu iespējams paveikt, pamatnosacījums ir atjaunināta pārvaldība. Baltās grāmatas gala rezultātam jābūt nevis īpašai ES stratēģijai vai programmai, bet gan pilsētu dimensijas īstai horizontālai nostiprināšanai ES lēmumu pieņemšanas procesā (Urban mainstreaming). Jaunajam Komisijas sastāvam baltā grāmata jāizstrādā ciešā sadarbībā ar pilsētām, uzsverot nepieciešamību ES līmenī ieviest jaunu pārvaldību pilsētvides politikas jomā. |
| --- | --- |

22.

Reģionu komiteja atkārtoti aicina Komisiju izstrādāt balto grāmatu par integrētu pilsētvides politiku (12). Tas būtu jāizdara, pirms tiek paziņots par stratēģijas “Eiropa 2020” turpinājumu un ES budžetu pēc 2020. gada. Baltās grāmatas mērķis būtu panākt integrētāku pieeju ES politikā un regulējumā, kuri attiecas uz pilsētām un pilsētu teritorijām, un pilsētas un vietējās un reģionālās pašvaldības ciešāk iesaistīt minētās politikas sagatavošanā, kā arī sagatavot ieteikumus par ES fondu programmu elementiem, kas varētu sekmēt pilsētu attīstību. Lai to būtu iespējams paveikt, pamatnosacījums ir atjaunināta pārvaldība. Baltās grāmatas gala rezultātam jābūt nevis īpašai ES stratēģijai vai programmai, bet gan pilsētu dimensijas īstai horizontālai nostiprināšanai ES lēmumu pieņemšanas procesā (Urban mainstreaming). Jaunajam Komisijas sastāvam baltā grāmata jāizstrādā ciešā sadarbībā ar pilsētām, uzsverot nepieciešamību ES līmenī ieviest jaunu pārvaldību pilsētvides politikas jomā.

| 23. | Baltajā grāmatā jāiekļauj turpmāk minētie elementi. |
| --- | --- |

23.

Baltajā grāmatā jāiekļauj turpmāk minētie elementi.

a)   
  Jauna metodika integrētākai pieejai politikas izstrādē

| 24. | Reģionu komiteja konstatē, ka Eiropai, lai saglabātu starptautisko konkurētspēju, ļoti vajadzīgas dzīvīgas un dinamiskas pilsētas. Ar ES politiku un regulējumu var palīdzēt radīt šā mērķa sasniegšanai labvēlīgus apstākļus. Tā kā aptuveni 70 % no ES politikas pasākumiem un noteikumiem tiek īstenoti vietējā un reģionālajā līmenī, ir vajadzīga vispārēja saskaņotība. Taču Komiteja konstatē, ka dažkārt ES noteikumiem ir tieši pretējs rezultāts. Labs piemērs tam ir minēts RK atzinumā “ES politikas gaisa kvalitātes un emisiju jomā pārskatīšana” (13), kurā paskaidrots: ja vēlas sasniegt iecerētos rezultātus, gaisa kvalitātes uzlabošanas pieejas ietvaros ir svarīgi saskaņot dažādās ES vides direktīvās izvirzīto mērķu vērienīgumu un sinhronizēt to ieviešanas termiņus. |
| --- | --- |

24.

Reģionu komiteja konstatē, ka Eiropai, lai saglabātu starptautisko konkurētspēju, ļoti vajadzīgas dzīvīgas un dinamiskas pilsētas. Ar ES politiku un regulējumu var palīdzēt radīt šā mērķa sasniegšanai labvēlīgus apstākļus. Tā kā aptuveni 70 % no ES politikas pasākumiem un noteikumiem tiek īstenoti vietējā un reģionālajā līmenī, ir vajadzīga vispārēja saskaņotība. Taču Komiteja konstatē, ka dažkārt ES noteikumiem ir tieši pretējs rezultāts. Labs piemērs tam ir minēts RK atzinumā “ES politikas gaisa kvalitātes un emisiju jomā pārskatīšana” (13), kurā paskaidrots: ja vēlas sasniegt iecerētos rezultātus, gaisa kvalitātes uzlabošanas pieejas ietvaros ir svarīgi saskaņot dažādās ES vides direktīvās izvirzīto mērķu vērienīgumu un sinhronizēt to ieviešanas termiņus.

| 25. | Nepilnības ES līmenī īstenotajā politikā, kuras mērķis ir samazināt emisijas to rašanās vietā, rada problemātiskas situācijas. Tā, piemēram, pilsētas nespēj ievērot vēlamās normas, taču vienlaikus riskē – ar valsts tiesību aktu starpniecību – saņemt sodu no attiecīgajām dalībvalstīm, kurām to uzlikusi ES par normu pārkāpšanu. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izstrādāt metodiku integrētākas politikas veidošanai, lai panāktu saskaņotāku politiku un regulējumu, sākot ar stingrāku un iekļaujošāku teritoriālās ietekmes novērtēšanu, kurā iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, kas ļautu Eiropas Savienībai izveidot pilsētām un pilsētreģioniem nepieciešamos nosacījumus, lai tie varētu īstenot ES politiku. |
| --- | --- |

25.

Nepilnības ES līmenī īstenotajā politikā, kuras mērķis ir samazināt emisijas to rašanās vietā, rada problemātiskas situācijas. Tā, piemēram, pilsētas nespēj ievērot vēlamās normas, taču vienlaikus riskē – ar valsts tiesību aktu starpniecību – saņemt sodu no attiecīgajām dalībvalstīm, kurām to uzlikusi ES par normu pārkāpšanu. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izstrādāt metodiku integrētākas politikas veidošanai, lai panāktu saskaņotāku politiku un regulējumu, sākot ar stingrāku un iekļaujošāku teritoriālās ietekmes novērtēšanu, kurā iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, kas ļautu Eiropas Savienībai izveidot pilsētām un pilsētreģioniem nepieciešamos nosacījumus, lai tie varētu īstenot ES politiku.

| 26. | Lai ieviestu patiešām integrētu pieeju, ir vēlams baltajā grāmatā skaidri definēt integrētu, ilgtspējīgu pilsētvides attīstību un izvirzīt skaidrus mērķus, ko ES šajā jomā vēlas sasniegt. Šeit domāti horizontāli mērķi, kas jāīsteno ar dažādu politikas jomu palīdzību. |
| --- | --- |

26.

Lai ieviestu patiešām integrētu pieeju, ir vēlams baltajā grāmatā skaidri definēt integrētu, ilgtspējīgu pilsētvides attīstību un izvirzīt skaidrus mērķus, ko ES šajā jomā vēlas sasniegt. Šeit domāti horizontāli mērķi, kas jāīsteno ar dažādu politikas jomu palīdzību.

| 27. | Integrētā pilsētvides politikas pieejā jāņem vērā teritoriālās plānošanas politika, jo pilsētu teritorijas pārsniedz vienas pašvaldības robežas. |
| --- | --- |

27.

Integrētā pilsētvides politikas pieejā jāņem vērā teritoriālās plānošanas politika, jo pilsētu teritorijas pārsniedz vienas pašvaldības robežas.

| 28. | Šajā saistībā Reģionu komiteja atgādina par savu nostāju, ka teritoriālās ietekmes novērtējuma instruments jāizmanto kā orientieris, lai panāktu integrētāku politikas pieeju, kura sekmētu teritoriālo kohēziju (14). Šajā perspektīvā Komiteja definē teritoriālo kohēziju kā trīsdimensiju jēdzienu: līdzsvarota teritoriālā attīstība, teritoriālā integrācija un teritoriālā pārvaldība. Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka Eiropas Komisija teritoriālās ietekmes analīzē ietver vienīgi pirmo no minētajām trim jomām, lai gan tieši otrā dimensija sekmē integrētu pieeju politikai un regulējumam. Būtiski ir tas, ka Komisijas pašas ietekmes novērtējumu pamatnostādņu paredzamā pārskatīšana sniedz unikālu iespēju precīzi formulēt pilsētvides iekļaušanu Komisijas iekšējās politikas izstrādes norisēs. |
| --- | --- |

28.

Šajā saistībā Reģionu komiteja atgādina par savu nostāju, ka teritoriālās ietekmes novērtējuma instruments jāizmanto kā orientieris, lai panāktu integrētāku politikas pieeju, kura sekmētu teritoriālo kohēziju (14). Šajā perspektīvā Komiteja definē teritoriālo kohēziju kā trīsdimensiju jēdzienu: līdzsvarota teritoriālā attīstība, teritoriālā integrācija un teritoriālā pārvaldība. Komiteja pauž sarūgtinājumu, ka Eiropas Komisija teritoriālās ietekmes analīzē ietver vienīgi pirmo no minētajām trim jomām, lai gan tieši otrā dimensija sekmē integrētu pieeju politikai un regulējumam. Būtiski ir tas, ka Komisijas pašas ietekmes novērtējumu pamatnostādņu paredzamā pārskatīšana sniedz unikālu iespēju precīzi formulēt pilsētvides iekļaušanu Komisijas iekšējās politikas izstrādes norisēs.

| 29. | Uzskatām, ka baltajā grāmatā par integrētu pilsētvides politiku vajadzētu pievērsties jautājumiem par degradētu pilsētas teritoriju sakārtošanu, pilsētu rehabilitāciju un atjaunošanu, kā arī energoefektivitātei ēku celtniecībā. |
| --- | --- |

29.

Uzskatām, ka baltajā grāmatā par integrētu pilsētvides politiku vajadzētu pievērsties jautājumiem par degradētu pilsētas teritoriju sakārtošanu, pilsētu rehabilitāciju un atjaunošanu, kā arī energoefektivitātei ēku celtniecībā.

| 30. | “Progresīvas pilsētas un pašvaldības – Eiropas inovācijas partnerība” (EIP) ir labs piemērs integrētai pieejai ES līmenī. Šī partnerība tika ieviesta, lai ar publiskā un privātā sektora iniciatīvu palīdzību izmantotu pilsētām paredzētas inovācijas pilsētu mobilitātes, energoefektivitātes, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju saskarē. Ar EIP palīdzību iespējams ES līmeņa makroekonomiskās politikas pasākumus ieviest praksē pilsētās. Taču šajā kontekstā ir svarīgi, lai pilsētām būtu rīcības brīvība noteikt prioritātes un pilnībā īstenot savu koordinatores lomu. |
| --- | --- |

30.

“Progresīvas pilsētas un pašvaldības – Eiropas inovācijas partnerība” (EIP) ir labs piemērs integrētai pieejai ES līmenī. Šī partnerība tika ieviesta, lai ar publiskā un privātā sektora iniciatīvu palīdzību izmantotu pilsētām paredzētas inovācijas pilsētu mobilitātes, energoefektivitātes, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģiju saskarē. Ar EIP palīdzību iespējams ES līmeņa makroekonomiskās politikas pasākumus ieviest praksē pilsētās. Taču šajā kontekstā ir svarīgi, lai pilsētām būtu rīcības brīvība noteikt prioritātes un pilnībā īstenot savu koordinatores lomu.

b)   
  ES fondu pilsētu dimensija

| 31. | Tādi labi piemēri kā “Progresīvas pilsētas un pašvaldības – Eiropas inovācijas partnerība” kardināli kontrastē ar vietu, kas pilsētām ierādīta struktūrfondu programmās 2007.–2013. gadam. Jaunajā plānošanas periodā (2014–2020) ar vairāku iniciatīvu palīdzību (pienākums 5 % no ERAF budžeta novirzīt pilsētvides attīstībai, iecere izveidot pilsētu attīstības tīklus un līdzekļi novatoriskiem pasākumiem pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā) īpaša uzmanība veltīta kohēzijas politikas pilsētu dimensijai. Prasība nodrošināt lielāku koncentrēšanu var izraisīt to, ka pilsētas attīstība vairs netiek skatīta kopumā. Komisijas struktūrās ir vajadzīga labāka koordinēšana, lai visās Eiropas Komisijas nodaļās sekmētu padziļinātu izpratni par pilsētvides dimensijas politikas jomām (vide, enerģētikas infrastruktūra, mobilitāte). |
| --- | --- |

31.

Tādi labi piemēri kā “Progresīvas pilsētas un pašvaldības – Eiropas inovācijas partnerība” kardināli kontrastē ar vietu, kas pilsētām ierādīta struktūrfondu programmās 2007.–2013. gadam. Jaunajā plānošanas periodā (2014–2020) ar vairāku iniciatīvu palīdzību (pienākums 5 % no ERAF budžeta novirzīt pilsētvides attīstībai, iecere izveidot pilsētu attīstības tīklus un līdzekļi novatoriskiem pasākumiem pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā) īpaša uzmanība veltīta kohēzijas politikas pilsētu dimensijai. Prasība nodrošināt lielāku koncentrēšanu var izraisīt to, ka pilsētas attīstība vairs netiek skatīta kopumā. Komisijas struktūrās ir vajadzīga labāka koordinēšana, lai visās Eiropas Komisijas nodaļās sekmētu padziļinātu izpratni par pilsētvides dimensijas politikas jomām (vide, enerģētikas infrastruktūra, mobilitāte).

| 32. | Reģionu komiteja atkārtoti pauž atbalstu Komisijas centieniem jaunajā kohēzijas politikā uzmanību veltīt integrētam pilsētvides attīstības plānam (15). Komiteja arī pozitīvi vērtē gan partnerības principa nostiprināšanu jaunajā kohēzijas tiesību aktu kopumā, gan ES Rīcības kodeksa attiecībā uz partnerību publicēšanu. Reģionu komiteja uzmanīgi sekos līdzi tam, kā tiks praksē īstenoti Komisijas priekšlikumi attiecībā uz ERAF un ESF jaunajām programmām, jo īpaši attiecībā uz veidu, kā pilsētas tiek iesaistītas programmu vadībā un pārvaldībā. |
| --- | --- |

32.

Reģionu komiteja atkārtoti pauž atbalstu Komisijas centieniem jaunajā kohēzijas politikā uzmanību veltīt integrētam pilsētvides attīstības plānam (15). Komiteja arī pozitīvi vērtē gan partnerības principa nostiprināšanu jaunajā kohēzijas tiesību aktu kopumā, gan ES Rīcības kodeksa attiecībā uz partnerību publicēšanu. Reģionu komiteja uzmanīgi sekos līdzi tam, kā tiks praksē īstenoti Komisijas priekšlikumi attiecībā uz ERAF un ESF jaunajām programmām, jo īpaši attiecībā uz veidu, kā pilsētas tiek iesaistītas programmu vadībā un pārvaldībā.

| 33. | Reģionu komiteja aicina Komisiju kopīgi sekot līdzi tam, kā pilsētas tiek iesaistītas jaunajās struktūrfondu programmās, un, kad vien iespējams, to atbalstīt. Gūtos secinājumus varēs izmantot ne tikai kā svarīgus politiskus ieteikumus kohēzijas politikas izstrādei pēc 2020. gada, bet arī citām ES programmām, kas atbalsta ES mērķu īstenošanu vietējā līmenī. |
| --- | --- |

33.

Reģionu komiteja aicina Komisiju kopīgi sekot līdzi tam, kā pilsētas tiek iesaistītas jaunajās struktūrfondu programmās, un, kad vien iespējams, to atbalstīt. Gūtos secinājumus varēs izmantot ne tikai kā svarīgus politiskus ieteikumus kohēzijas politikas izstrādei pēc 2020. gada, bet arī citām ES programmām, kas atbalsta ES mērķu īstenošanu vietējā līmenī.

| 34. | Pilsētas piedalās arī citās ES subsīdiju programmās: “LIFE”, “Apvārsnis 2020”, “Saprātīga enerģija Eiropai” u. c., kaut gan šīm programmām trūkst tematiskas ievirzes uz pilsētu jautājumiem un sinerģijas ar ESI programmām. Īpašas uzmanības pievēršana ES subsīdiju sinerģijai pozitīvi ietekmētu pilsētas. |
| --- | --- |

34.

Pilsētas piedalās arī citās ES subsīdiju programmās: “LIFE”, “Apvārsnis 2020”, “Saprātīga enerģija Eiropai” u. c., kaut gan šīm programmām trūkst tematiskas ievirzes uz pilsētu jautājumiem un sinerģijas ar ESI programmām. Īpašas uzmanības pievēršana ES subsīdiju sinerģijai pozitīvi ietekmētu pilsētas.

c)   
  Paraugprakses apmaiņas forums

| 35. | Izveidojot vietējo pašvaldību tīklu ES līmenī, Komisija laikus reaģējusi uz pilsētu nepieciešamību apmainīties dažādās jomās ar paraugprakses piemēriem. Tas paredzēts arī ES teritoriālās sadarbības programmā “Urbact”, kuras mērķis ir sekmēt pilsētu ilgtspējīgu attīstību. Savukārt konkurētspējas uzlabošanas programmā “Eiropa pilsoņiem” pašvaldības aicinātas veidot tematiskus tīklus par kopīgu interešu jautājumiem, jo šāds instruments var būtiski veicināt labas prakses piemēru apmaiņu. Papildus no struktūrfondiem līdzfinansētajāmprogrammām un ES konkurētspējas uzlabošanas programmām ir vēl vairākas programmas, kas paredzētas zināšanu apmaiņai starp pilsētām (piemēram, Civitas, Pilsētas mēru pakts, Mayors Adapt, Viedās pilsētas un Kopienas iniciatīva, Ilgtspējīgu pilsētu kritēriji, ManagEnergy). Komiteja konstatē, ka zināšanu un pieredzes apmaiņai paredzēto iniciatīvu skaits arvien pieaug un to klāsts kļūst daudzveidīgāks. Lai izveidotu visaptverošāku pieeju, RK aicina Komisiju konsolidēt minētās Eiropas finansēšanas programmas un atbalsta tīklus, lai dotu vietējam līmenim iespēju labāk izprast un iesaistīties tajos efektīvāk nekā līdz šim. |
| --- | --- |

35.

Izveidojot vietējo pašvaldību tīklu ES līmenī, Komisija laikus reaģējusi uz pilsētu nepieciešamību apmainīties dažādās jomās ar paraugprakses piemēriem. Tas paredzēts arī ES teritoriālās sadarbības programmā “Urbact”, kuras mērķis ir sekmēt pilsētu ilgtspējīgu attīstību. Savukārt konkurētspējas uzlabošanas programmā “Eiropa pilsoņiem” pašvaldības aicinātas veidot tematiskus tīklus par kopīgu interešu jautājumiem, jo šāds instruments var būtiski veicināt labas prakses piemēru apmaiņu. Papildus no struktūrfondiem līdzfinansētajāmprogrammām un ES konkurētspējas uzlabošanas programmām ir vēl vairākas programmas, kas paredzētas zināšanu apmaiņai starp pilsētām (piemēram, Civitas, Pilsētas mēru pakts, Mayors Adapt, Viedās pilsētas un Kopienas iniciatīva, Ilgtspējīgu pilsētu kritēriji, ManagEnergy). Komiteja konstatē, ka zināšanu un pieredzes apmaiņai paredzēto iniciatīvu skaits arvien pieaug un to klāsts kļūst daudzveidīgāks. Lai izveidotu visaptverošāku pieeju, RK aicina Komisiju konsolidēt minētās Eiropas finansēšanas programmas un atbalsta tīklus, lai dotu vietējam līmenim iespēju labāk izprast un iesaistīties tajos efektīvāk nekā līdz šim.

| 36. | Lai pilsētu teritorijas varētu izvērtēt precīzāk nekā tikai balstoties uz IKP rādītāju, zināšanu apmaiņai un pilsētu politikas salīdzinošai vērtēšanai ir svarīgi, lai būtu pieejami vajadzīgie dati, kad vien iespējams funkcionālo reģionu līmenī. Viens no galvenajiem šķēršļiem šajā jomā ir tas, ka Eurostat definētie NUTS reģioni neatspoguļo pilsētu un pašvaldību faktisko situāciju. Tāpēc jānodrošina, lai Eurostat sniegtu un apkopotu vairāk vietējā līmeņa datu, jāpilnveido “Pilsētvides novērtēšana” un citi šāda veida apsekojumi. Vajadzētu arī definēt saskaņotus kritērijus lielpilsētu teritoriju noteikšanai un ieviest praktiskus instrumentus, ar kuriem ES līmenī vērtēt integrēta pilsētvides attīstības plāna sasniegumus un ietekmi. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izstrādāt jaunu Eiropas Savienības pilsētvides attīstības plāna īstenošanas uzraudzības instrumentu. |
| --- | --- |

36.

Lai pilsētu teritorijas varētu izvērtēt precīzāk nekā tikai balstoties uz IKP rādītāju, zināšanu apmaiņai un pilsētu politikas salīdzinošai vērtēšanai ir svarīgi, lai būtu pieejami vajadzīgie dati, kad vien iespējams funkcionālo reģionu līmenī. Viens no galvenajiem šķēršļiem šajā jomā ir tas, ka Eurostat definētie NUTS reģioni neatspoguļo pilsētu un pašvaldību faktisko situāciju. Tāpēc jānodrošina, lai Eurostat sniegtu un apkopotu vairāk vietējā līmeņa datu, jāpilnveido “Pilsētvides novērtēšana” un citi šāda veida apsekojumi. Vajadzētu arī definēt saskaņotus kritērijus lielpilsētu teritoriju noteikšanai un ieviest praktiskus instrumentus, ar kuriem ES līmenī vērtēt integrēta pilsētvides attīstības plāna sasniegumus un ietekmi. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju izstrādāt jaunu Eiropas Savienības pilsētvides attīstības plāna īstenošanas uzraudzības instrumentu.

d)   
  Jauna pārvaldība

| 37. | Pienācis laiks ieviest jaunu pārvaldības modeli, kas nodrošina pilsētu savlaicīgāku un plašāku iesaisti (piemēram, ar Reģionu komitejas un tādu pilsētu tīklu starpniecību kā Eurocities vai Pilsētas mēru pakts) visā ES politikas izstrādes ciklā. Panākot pilsētu un vietējo un reģionālo pašvaldību plašāku līdzdalību visos politikas cikla posmos, ES varēs efektīvāk reaģēt uz pārmaiņām, kas patlaban notiek pilsētās. Tādējādi būs iespējams labāk izvērtēt politisko iniciatīvu un regulējuma sekas pilsētās un novērst risku, ka ES politika ir nekonsekventa un vienkārši neatbilstoša reālajam stāvoklim vietējā līmenī. Turklāt saskaņā ar 5. pantu Regulā (ES) Nr. 1303/2013, proti, vispārējā regulā par ES struktūrfondiem, daudzlīmeņu pārvaldības metode jāpiemēro visos ES kohēzijas politikas programmu sagatavošanas un īstenošanas posmos. |
| --- | --- |

37.

Pienācis laiks ieviest jaunu pārvaldības modeli, kas nodrošina pilsētu savlaicīgāku un plašāku iesaisti (piemēram, ar Reģionu komitejas un tādu pilsētu tīklu starpniecību kā Eurocities vai Pilsētas mēru pakts) visā ES politikas izstrādes ciklā. Panākot pilsētu un vietējo un reģionālo pašvaldību plašāku līdzdalību visos politikas cikla posmos, ES varēs efektīvāk reaģēt uz pārmaiņām, kas patlaban notiek pilsētās. Tādējādi būs iespējams labāk izvērtēt politisko iniciatīvu un regulējuma sekas pilsētās un novērst risku, ka ES politika ir nekonsekventa un vienkārši neatbilstoša reālajam stāvoklim vietējā līmenī. Turklāt saskaņā ar 5. pantu Regulā (ES) Nr. 1303/2013, proti, vispārējā regulā par ES struktūrfondiem, daudzlīmeņu pārvaldības metode jāpiemēro visos ES kohēzijas politikas programmu sagatavošanas un īstenošanas posmos.

| 38. | Daudzlīmeņu pārvaldības princips ir ārkārtīgi svarīgs, bet tas ir jāpielāgo jaunajām attiecībām starp valsts pārvaldi un sabiedrību. Papildus tam pilsētām un vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpiešķir lielāka nozīme ES politikas izstrādes procesā. Lai to panāktu, Eiropas pašvaldību parakstītā Daudzlīmeņu pārvaldības harta sekmēs dažādu pārvaldības līmeņu sadarbību efektīvu publisko politiku izstrādē, ievērojot visus attiecīgos principus (līdzdalība, sadarbība, pārredzamība, vispārēja piemērošana un konsekvence), kuri ir priekšnoteikums tam, lai iedzīvotāju interesēs sekmīgi īstenotu minētās publiskās politikas. |
| --- | --- |

38.

Daudzlīmeņu pārvaldības princips ir ārkārtīgi svarīgs, bet tas ir jāpielāgo jaunajām attiecībām starp valsts pārvaldi un sabiedrību. Papildus tam pilsētām un vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpiešķir lielāka nozīme ES politikas izstrādes procesā. Lai to panāktu, Eiropas pašvaldību parakstītā Daudzlīmeņu pārvaldības harta sekmēs dažādu pārvaldības līmeņu sadarbību efektīvu publisko politiku izstrādē, ievērojot visus attiecīgos principus (līdzdalība, sadarbība, pārredzamība, vispārēja piemērošana un konsekvence), kuri ir priekšnoteikums tam, lai iedzīvotāju interesēs sekmīgi īstenotu minētās publiskās politikas.

| 39. | Lai ES politikā labāk koordinētu pilsētvides dimensijas aspektus, pamatojoties uz praktisko pieredzi un konkrētiem datiem, Komisijas dienestiem pilsētu un vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji strukturāli jāiesaista minētajā izstrādē (piemēram, tos iesaistot ekspertu grupās). Noteikumus par to varētu iekļaut jaunajā starpiestāžu nolīgumā starp jauno Komisiju un Reģionu komiteju. |
| --- | --- |

39.

Lai ES politikā labāk koordinētu pilsētvides dimensijas aspektus, pamatojoties uz praktisko pieredzi un konkrētiem datiem, Komisijas dienestiem pilsētu un vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji strukturāli jāiesaista minētajā izstrādē (piemēram, tos iesaistot ekspertu grupās). Noteikumus par to varētu iekļaut jaunajā starpiestāžu nolīgumā starp jauno Komisiju un Reģionu komiteju.

Komiteja un pilsētvides attīstības plāns

| 40. | Eiropas politikas pilsētu dimensija un ES pilsētvides attīstības plāna izstrāde Komitejai ir ļoti svarīga. Tāpēc RK, būdama vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļu paudēja Eiropas Savienībā, paziņo, ka cieši sekos līdzi baltās grāmatas izstrādei un turpinās rīkot diskusijas par pilsētvides attīstības plānu gan ES iestādēs, gan ārpus tām. Šis atzinums ir Komitejas pirmais ieguldījums īstai integrētai pieejai ES pilsētām. |
| --- | --- |

40.

Eiropas politikas pilsētu dimensija un ES pilsētvides attīstības plāna izstrāde Komitejai ir ļoti svarīga. Tāpēc RK, būdama vietējo un reģionālo pašvaldību viedokļu paudēja Eiropas Savienībā, paziņo, ka cieši sekos līdzi baltās grāmatas izstrādei un turpinās rīkot diskusijas par pilsētvides attīstības plānu gan ES iestādēs, gan ārpus tām. Šis atzinums ir Komitejas pirmais ieguldījums īstai integrētai pieejai ES pilsētām.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Eiropas Komisija, “Rītdienas pilsētas. Izaicinājumi, vīzijas, ceļi uz priekšu”, 2011. gada oktobris.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2011. gada 23. jūnija rezolūcija par Eiropas pilsētvides attīstības plānu un tā nākotni saistībā ar kohēzijas politiku (2010/2158(INI)).

2

(3)  Hans Verdonk, “Urban policies in Europe” (“Pilsētvides politika Eiropā”), fragments no Leo van den Berg, Luis Carvalho un Jan van der Meer, “Cities as Engines of Sustainable Competitiveness: Looking Back at Two Decades of Urban Policies” (“Pilsētas – ilgtspējīgas konkurētspējas dzinējspēks. Atskats uz pilsētvides politikas divām desmitgadēm”), Roterdama, 2014.

3

Hans Verdonk

Urban policies in Europe”

Leo van den Berg

Luis Carvalho

Jan van der Meer

Cities as Engines of Sustainable Competitiveness: Looking Back at Two Decades of Urban Policies”

(4)  COM(1997) 0197 final.

4

(5)  CdR 7987/2013.

5

(6)  CdR 90/2014.

6

(7)  Eurostat, “City Statistics – Urban Audit”, Luksemburga, 2013.

7

Eurostat

City Statistics – Urban Audit”

(8)  CdR 2994/2013.

8

(9)  Eiropas Komisija, “Rītdienas pilsētas. Izaicinājumi, vīzijas, ceļi uz priekšu”, 2011. gada oktobris.

9

(10)  European Metropolitan Network Institute (EMI), “A strategic knowlegde and research agenda on polycentric metropolitan areas” (“Stratēģiski svarīgas zināšanas un pētniecībā aktuāli jautājumi par policentriskām lielpilsētu teritorijām”), Hāga, 2012.

10

European Metropolitan Network Institute

EMI

A strategic knowlegde and research agenda on polycentric metropolitan areas”

(11)  Eiropas Komisija, svarīgāko jautājumu dokuments, kas sagatavots debatēm forumā “CiTIEs – Cities of Tomorrow: Investing in Europe” (“CiTIEs – rītdienas pilsētas: ieguldījumi Eiropā”), Brisele, 2014. gada 17. un 18. februāris. Skatīt arī REGIO ĢD tīmekļa lapā pilnu pārskata tekstu par visām ES finansētajām programmām un iniciatīvām pilsētvides politikas jomā: http://ec.europa.eu/regional_policy/urban/portal/index_en.cfm?smenu_mapping_id=10.

11

CiTIEs – Cities of Tomorrow: Investing in Europe”

CiTIEs

REGIO

(12)  CdR RESOL-V-009.

12

(13)  CdR 329/2011 fin.

13

(14)  CdR 29/2013 fin.

14

(15)  CdR 5/2012 fin.

15

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/18 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/18

---

Reģionu komitejas atzinums “Tiesību aktu kopums par mobilitāti pilsētās”

2014/C 271/04

| Ziņotājs | : | Albert Bore (UK/PSE), Birmingemas pilsētas domes loceklis |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokumenti | : | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopīgiem spēkiem virzībā uz konkurētspējīgu un resursu ziņā efektīvu mobilitāti pilsētās” – COM(2013) 913 final
  Aicinājums uz rīcību pilsētu loģistikas jomā – SWD(2013) 524 final
  Mērķtiecīgi pasākumi ceļu satiksmes drošības jomā pilsētās – SWD(2013) 525 final
  Aicinājums uz viedāku regulējumu transportlīdzekļu piekļuvei pilsētām – SWD(2013) 526 final
  Intelektisko transporta sistēmu mobilizēšana ES pilsētām – SWD(2013) 527 final |

Ziņotājs

:

Albert Bore (UK/PSE), Birmingemas pilsētas domes loceklis

Atsauces dokumenti

:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Kopīgiem spēkiem virzībā uz konkurētspējīgu un resursu ziņā efektīvu mobilitāti pilsētās” – COM(2013) 913 final

Aicinājums uz rīcību pilsētu loģistikas jomā – SWD(2013) 524 final

Mērķtiecīgi pasākumi ceļu satiksmes drošības jomā pilsētās – SWD(2013) 525 final

Aicinājums uz viedāku regulējumu transportlīdzekļu piekļuvei pilsētām – SWD(2013) 526 final

Intelektisko transporta sistēmu mobilizēšana ES pilsētām – SWD(2013) 527 final

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

| 1. | Ilgtspējīgas pilsētu transporta sistēmas uzlabo Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti un ievērojami veicina pilsētu, reģionu un Eiropas Savienības kopumā ekonomikas konkurētspēju. Pilsētās dzīvo 70 % Eiropas iedzīvotāju, un tās ir nozīmīgi saimnieciskās darbības centri, kas rada vairāk nekā 80 % no Eiropas Savienības IKP. |
| --- | --- |

1.

Ilgtspējīgas pilsētu transporta sistēmas uzlabo Eiropas iedzīvotāju dzīves kvalitāti un ievērojami veicina pilsētu, reģionu un Eiropas Savienības kopumā ekonomikas konkurētspēju. Pilsētās dzīvo 70 % Eiropas iedzīvotāju, un tās ir nozīmīgi saimnieciskās darbības centri, kas rada vairāk nekā 80 % no Eiropas Savienības IKP.

| 2. | Mobilitāte pilsētās un pilsētu transports ir joma, kas ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē – tās ir atbildīgas par mobilitātes pilsētās politikas izstrādi un īstenošanu un sabiedriskā transporta nodrošināšanu savās teritorijās. Vietējā līmenī pieņemamie lēmumi bieži ir saistīti ar stratēģiskiem virzieniem, kas ir noteikti valstu politikas līmenī un jaunās ar ES Pilsētvides politiku saistītās iniciatīvās. Jānorāda, ka mobilitātes pilsētās jautājumus daudzi uzskata par iniciatīvas “Progresīvas pilsētas” sastāvdaļu. |
| --- | --- |

2.

Mobilitāte pilsētās un pilsētu transports ir joma, kas ir vietējo un reģionālo pašvaldību kompetencē – tās ir atbildīgas par mobilitātes pilsētās politikas izstrādi un īstenošanu un sabiedriskā transporta nodrošināšanu savās teritorijās. Vietējā līmenī pieņemamie lēmumi bieži ir saistīti ar stratēģiskiem virzieniem, kas ir noteikti valstu politikas līmenī un jaunās ar ES Pilsētvides politiku saistītās iniciatīvās. Jānorāda, ka mobilitātes pilsētās jautājumus daudzi uzskata par iniciatīvas “Progresīvas pilsētas” sastāvdaļu.

| 3. | Reģionu komiteja iepriekšējos atzinumos par mobilitāti pilsētās ir izstrādājusi politikas ieteikumus, īpaši atzinumā “Zaļā grāmata par pilsētas transportu” (1), divos atzinumos par rīcības plānu mobilitātes pilsētās veicināšanai (2) un, visbeidzot, atzinumā par Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu” (3). Minētajos ieteikumos bija aicināts veidot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes politiku, kurā ņemta vērā ekonomikas, vides un sociālā dimensija. |
| --- | --- |

3.

Reģionu komiteja iepriekšējos atzinumos par mobilitāti pilsētās ir izstrādājusi politikas ieteikumus, īpaši atzinumā “Zaļā grāmata par pilsētas transportu” (1), divos atzinumos par rīcības plānu mobilitātes pilsētās veicināšanai (2) un, visbeidzot, atzinumā par Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu” (3). Minētajos ieteikumos bija aicināts veidot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes politiku, kurā ņemta vērā ekonomikas, vides un sociālā dimensija.

| 4. | Tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās ir pilnībā izprasts subsidiaritātes princips un ir paredzēti konkrēti pasākumi jomās, kurās ir ES pievienotā vērtība, it īpaši sadarbības veicināšana, pieredzes apmaiņa par labāko praksi un vadlīniju izstrāde. Tajā ir arī ieteikts dalībvalstīm ieviest pasākumus attiecībā uz pilsētu loģistiku, piekļuves pilsētām noteikumiem, intelektisko transporta sistēmu (ITS) lietojumu ieviešanu un ceļu satiksmes drošību. |
| --- | --- |

4.

Tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās ir pilnībā izprasts subsidiaritātes princips un ir paredzēti konkrēti pasākumi jomās, kurās ir ES pievienotā vērtība, it īpaši sadarbības veicināšana, pieredzes apmaiņa par labāko praksi un vadlīniju izstrāde. Tajā ir arī ieteikts dalībvalstīm ieviest pasākumus attiecībā uz pilsētu loģistiku, piekļuves pilsētām noteikumiem, intelektisko transporta sistēmu (ITS) lietojumu ieviešanu un ceļu satiksmes drošību.

| 5. | Komiteja uzsver, cik svarīga ir visaptveroša Eiropas Savienības politika pilsētu teritorijām, kuras pamatā ir idejas un ierosinājumi, kas pausti Komitejas paralēli izstrādātajos un papildinošajos atzinumos par integrētu pilsētvides attīstības plānu, par Septītās vides rīcības programmas pievēršanos ilgtspējīgām pilsētām un par mobilitāti pilsētās. |
| --- | --- |

5.

Komiteja uzsver, cik svarīga ir visaptveroša Eiropas Savienības politika pilsētu teritorijām, kuras pamatā ir idejas un ierosinājumi, kas pausti Komitejas paralēli izstrādātajos un papildinošajos atzinumos par integrētu pilsētvides attīstības plānu, par Septītās vides rīcības programmas pievēršanos ilgtspējīgām pilsētām un par mobilitāti pilsētās.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni (SUMP)

| 6. | uzsver, ka pilsētu attīstībā jāievēro ilgtspējīga un holistiska pieeja. Ar mobilitāti pilsētās saistītās problēmas nevar atrisināt, piemērojot tikai vienas nozares pieeju. Īpaši jāņem vērā saikne starp transporta politikas pilsētu dimensiju un telpiskās plānošanas plašāku koncepciju, lai uzlabotu ne tikai pilsētu transportu un infrastruktūru, bet arī vērstos pret pilsētu izplešanos un pārskatītu pilsētu un to tuvākās apkārtnes (pilsētas/lauku) attiecības. Citus ierosinājumus attiecībā uz ilgtspēju RK aicina skatīt atzinumā “Septītā vides rīcības programma un ilgtspējīgas pilsētas” (4); |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka pilsētu attīstībā jāievēro ilgtspējīga un holistiska pieeja. Ar mobilitāti pilsētās saistītās problēmas nevar atrisināt, piemērojot tikai vienas nozares pieeju. Īpaši jāņem vērā saikne starp transporta politikas pilsētu dimensiju un telpiskās plānošanas plašāku koncepciju, lai uzlabotu ne tikai pilsētu transportu un infrastruktūru, bet arī vērstos pret pilsētu izplešanos un pārskatītu pilsētu un to tuvākās apkārtnes (pilsētas/lauku) attiecības. Citus ierosinājumus attiecībā uz ilgtspēju RK aicina skatīt atzinumā “Septītā vides rīcības programma un ilgtspējīgas pilsētas” (4);

| 7. | uzskata, ka dalībvalstu līmenī ir jāparedz pasākumi (informēšanas kampaņas, stimuli utt.), kas var mainīt iedzīvotāju attieksmi pret tādu transporta veidu izmantošanu, kuri patērē mazāk enerģijas; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka dalībvalstu līmenī ir jāparedz pasākumi (informēšanas kampaņas, stimuli utt.), kas var mainīt iedzīvotāju attieksmi pret tādu transporta veidu izmantošanu, kuri patērē mazāk enerģijas;

| 8. | uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni cieši jāsaista ar zemes izmantošanas politiku. Slikti plānota attīstība, kas nav reāli saskaņota ar transporta tīklu, rada lielāku pieprasījumu pēc transporta un rada situāciju, ka daudzos braucienos pārāk bieži izmanto privātās automašīnas; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni cieši jāsaista ar zemes izmantošanas politiku. Slikti plānota attīstība, kas nav reāli saskaņota ar transporta tīklu, rada lielāku pieprasījumu pēc transporta un rada situāciju, ka daudzos braucienos pārāk bieži izmanto privātās automašīnas;

| 9. | uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni ir piemērots stratēģisks instruments, lai pilsētu mobilitātes jomā attīstītu šādu integrētu pieeju, kas orientēta uz visiem transporta veidiem un līdzekļiem visā pilsētu vai to aglomerācijas funkcionālajā zonā: uz sabiedrisko un privāto transportu; taksometriem; pasažieru un kravu pārvadījumiem; motorizētiem vai nemotorizētiem transportlīdzekļiem; kustību un stāvēšanu – šeit visur būtu jāņem vērā ar iedzīvotāju dzimumu un mobilitāti saistīti aspekti. RK uzskata, ka ir svarīgi ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus izstrādāt visās pilsētās, turklāt par pilsētu mobilitātes plānu izstrādi un īstenošanu ir atbildīgas pašas pilsētas; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni ir piemērots stratēģisks instruments, lai pilsētu mobilitātes jomā attīstītu šādu integrētu pieeju, kas orientēta uz visiem transporta veidiem un līdzekļiem visā pilsētu vai to aglomerācijas funkcionālajā zonā: uz sabiedrisko un privāto transportu; taksometriem; pasažieru un kravu pārvadījumiem; motorizētiem vai nemotorizētiem transportlīdzekļiem; kustību un stāvēšanu – šeit visur būtu jāņem vērā ar iedzīvotāju dzimumu un mobilitāti saistīti aspekti. RK uzskata, ka ir svarīgi ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus izstrādāt visās pilsētās, turklāt par pilsētu mobilitātes plānu izstrādi un īstenošanu ir atbildīgas pašas pilsētas;

| 10. | lai arī ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni jau ir izstrādāti daudzās pilsētās un ir lielisks pamats, lai apspriestu un īstenotu pasākumus mobilitātes pilsētu teritorijās uzlabošanai, pauž nožēlu, ka līdz šim vēl nav izstrādāta kopēja Eiropas definīcija par to, kas principā ir ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni; |
| --- | --- |

10.

lai arī ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni jau ir izstrādāti daudzās pilsētās un ir lielisks pamats, lai apspriestu un īstenotu pasākumus mobilitātes pilsētu teritorijās uzlabošanai, pauž nožēlu, ka līdz šim vēl nav izstrādāta kopēja Eiropas definīcija par to, kas principā ir ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni;

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija aktīvi iesaistīja Reģionu komiteju tiesību aktu kopuma par mobilitāti pilsētās ietekmes novērtēšanā, un it īpaši to, ka Mobilitātes un transporta ĢD ir ņēmis vērā vairākus Reģionu komitejas galvenos aicinājumus attiecībā uz juridiski nesaistoša priekšlikuma izstrādi; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija aktīvi iesaistīja Reģionu komiteju tiesību aktu kopuma par mobilitāti pilsētās ietekmes novērtēšanā, un it īpaši to, ka Mobilitātes un transporta ĢD ir ņēmis vērā vairākus Reģionu komitejas galvenos aicinājumus attiecībā uz juridiski nesaistoša priekšlikuma izstrādi;

| 12. | vēlas uzzināt par procesu, ar ko Komisija paredzējusi nodrošināt “Tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās” minēto mērķu un pasākumu pienācīgu īstenošanu, zinot, ka Eiropas teritorijā ir pilsētas un reģioni, kur pilsētu teritoriju plānu izstrādes un īstenošanas progress ir atšķirīgs. Tas var attiekties uz cilvēku mobilitāti vai pasākumiem pilsētu loģistikas jomā, tiesisko regulējumu un viedāku iebraukšanas uzraudzību pilsētu teritorijās, viedu sabiedriskā transporta sistēmu ieviešanu un ceļu satiksmes drošību pilsētās; |
| --- | --- |

12.

vēlas uzzināt par procesu, ar ko Komisija paredzējusi nodrošināt “Tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās” minēto mērķu un pasākumu pienācīgu īstenošanu, zinot, ka Eiropas teritorijā ir pilsētas un reģioni, kur pilsētu teritoriju plānu izstrādes un īstenošanas progress ir atšķirīgs. Tas var attiekties uz cilvēku mobilitāti vai pasākumiem pilsētu loģistikas jomā, tiesisko regulējumu un viedāku iebraukšanas uzraudzību pilsētu teritorijās, viedu sabiedriskā transporta sistēmu ieviešanu un ceļu satiksmes drošību pilsētās;

| 13. | atzīmē šo koncepciju kā nesaistošas vadlīnijas, kā arī precizējumu, ka to var un vajadzētu pielāgot attiecīgās dalībvalsts vai pilsētas teritorijas konkrētajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

13.

atzīmē šo koncepciju kā nesaistošas vadlīnijas, kā arī precizējumu, ka to var un vajadzētu pielāgot attiecīgās dalībvalsts vai pilsētas teritorijas konkrētajiem apstākļiem;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos atbalstīt minētās koncepcijas attīstīšanu un pilnveidošanu, it īpaši priekšlikumu izveidot Eiropas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu platformu, un atzinīgi vērtē tās apņemšanos – izmantojot arī finansēšanas instrumentus – atbalstīt valsts iestādes, reģionālās un vietējās pašvaldības šo plānu izstrādē un īstenošanā. Eiropas Komisijai stingri jāapņemas iesaistīt vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus Eiropas platformas darbībā; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos atbalstīt minētās koncepcijas attīstīšanu un pilnveidošanu, it īpaši priekšlikumu izveidot Eiropas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu platformu, un atzinīgi vērtē tās apņemšanos – izmantojot arī finansēšanas instrumentus – atbalstīt valsts iestādes, reģionālās un vietējās pašvaldības šo plānu izstrādē un īstenošanā. Eiropas Komisijai stingri jāapņemas iesaistīt vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus Eiropas platformas darbībā;

| 15. | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu izveidot dalībvalstu ekspertu grupu pilsētu mobilitātes un transporta jautājumos, aicina tajā iekļaut arī vietējo pašvaldību vai pilsētu pārstāvjus, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu ierosinātajā Eiropas platformā; |
| --- | --- |

15.

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu izveidot dalībvalstu ekspertu grupu pilsētu mobilitātes un transporta jautājumos, aicina tajā iekļaut arī vietējo pašvaldību vai pilsētu pārstāvjus, lai tādējādi sniegtu ieguldījumu ierosinātajā Eiropas platformā;

| 16. | aicina ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus veicināt valstu līmenī, mudinot dalībvalstis sagatavot tiesību aktu grozījumus, kas nodrošina nepieciešamos pamatnosacījumus, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu iespēja izstrādāt un sekmīgi īstenot vietējās pilsētu mobilitātes stratēģijas; |
| --- | --- |

16.

aicina ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus veicināt valstu līmenī, mudinot dalībvalstis sagatavot tiesību aktu grozījumus, kas nodrošina nepieciešamos pamatnosacījumus, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu iespēja izstrādāt un sekmīgi īstenot vietējās pilsētu mobilitātes stratēģijas;

| 17. | norāda, ka pilsētas ir mezgli, kuros satiekas dažādi transporta veidi un kur braucieni parasti sākas un beidzas. Tādēļ uz tām ir jāraugās kā uz ļoti svarīgām un neatņemamām visu transporta tīklu daļām, un tas savukārt ir iemesls, kāpēc pietiekama uzmanība jāvelta mobilitātei pilsētās; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka pilsētas ir mezgli, kuros satiekas dažādi transporta veidi un kur braucieni parasti sākas un beidzas. Tādēļ uz tām ir jāraugās kā uz ļoti svarīgām un neatņemamām visu transporta tīklu daļām, un tas savukārt ir iemesls, kāpēc pietiekama uzmanība jāvelta mobilitātei pilsētās;

Noteikumi par transportlīdzekļu piekļuvi pilsētām

| 18. | uzskata, ka noteikumi par piekļuvi pilsētām un ceļu izmantošanas maksas var būt efektīvi instrumenti, kas dod iespēju regulēt konkurējošo dalībnieku pieprasījumu pēc pilsētu ceļiem un risināt tādas ļoti nozīmīgas problēmas kā sastrēgumi, piesārņojums un zems iedzīvotāju blīvums (pilsētu izplešanās). Tas atbilst principam “izmantotājs/piesārņotājs maksā” un veicina pārorientēšanos uz ilgtspējīgu transporta veidu izmantošanu; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka noteikumi par piekļuvi pilsētām un ceļu izmantošanas maksas var būt efektīvi instrumenti, kas dod iespēju regulēt konkurējošo dalībnieku pieprasījumu pēc pilsētu ceļiem un risināt tādas ļoti nozīmīgas problēmas kā sastrēgumi, piesārņojums un zems iedzīvotāju blīvums (pilsētu izplešanās). Tas atbilst principam “izmantotājs/piesārņotājs maksā” un veicina pārorientēšanos uz ilgtspējīgu transporta veidu izmantošanu;

| 19. | atzīmē, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu vietējās pašvaldības ir tās, kam jāpieņem lēmums piemērot noteikumus par piekļuvi pilsētām un ieviest ceļu izmantošanas maksas shēmas. Šādas shēmas jāpielāgo attiecīgajiem vietējiem apstākļiem un vajadzībām, un tāpēc nav viena, visiem piemērota risinājuma. To var izdarīt tikai vietējā līmenī vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

19.

atzīmē, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu vietējās pašvaldības ir tās, kam jāpieņem lēmums piemērot noteikumus par piekļuvi pilsētām un ieviest ceļu izmantošanas maksas shēmas. Šādas shēmas jāpielāgo attiecīgajiem vietējiem apstākļiem un vajadzībām, un tāpēc nav viena, visiem piemērota risinājuma. To var izdarīt tikai vietējā līmenī vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 20. | atzīmē, ka pēdējos gados visā ES ir ieviestas daudzas dažādas shēmas, bet norāda, ka šāda daudzveidība dažreiz var sarežģīt ceļošanu pa Eiropu, īpaši tādēļ, ka ļoti bieži trūkst informācijas par to, kā šīs dažādās vietējās shēmas ievērot; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka pēdējos gados visā ES ir ieviestas daudzas dažādas shēmas, bet norāda, ka šāda daudzveidība dažreiz var sarežģīt ceļošanu pa Eiropu, īpaši tādēļ, ka ļoti bieži trūkst informācijas par to, kā šīs dažādās vietējās shēmas ievērot;

| 21. | uzsver, ka regulējumam par iebraukšanu pilsētu teritorijās jāpamatojas uz skaidriem noteikumiem, kam attiecībā uz tādiem mērķiem kā satiksmes samazināšana, mazāks piesārņojums un stimuli citu, ilgtspējīgāku transporta veidu izmantošanai, jābūt pēc iespējas vispusīgākiem; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka regulējumam par iebraukšanu pilsētu teritorijās jāpamatojas uz skaidriem noteikumiem, kam attiecībā uz tādiem mērķiem kā satiksmes samazināšana, mazāks piesārņojums un stimuli citu, ilgtspējīgāku transporta veidu izmantošanai, jābūt pēc iespējas vispusīgākiem;

| 22. | tāpēc un saskaņā ar savu 2009. gada atzinumu par rīcības plānu mobilitātei pilsētās (5) Komiteja atzīst, ka ES līmenī jānodrošina minimāla saskaņotība un atbilstība, it īpaši attiecībā uz transportlīdzekļu kategorijām, emisiju klasēm un ceļazīmēm, un tas jāveic vietējo, valsts un ES iestāžu partnerattiecību ietvaros; |
| --- | --- |

22.

tāpēc un saskaņā ar savu 2009. gada atzinumu par rīcības plānu mobilitātei pilsētās (5) Komiteja atzīst, ka ES līmenī jānodrošina minimāla saskaņotība un atbilstība, it īpaši attiecībā uz transportlīdzekļu kategorijām, emisiju klasēm un ceļazīmēm, un tas jāveic vietējo, valsts un ES iestāžu partnerattiecību ietvaros;

| 23. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu veicināt apmaiņu starp dalībvalstīm un ekspertiem piekļuves pilsētām regulējuma jomā un sagatavot nesaistošas vadlīnijas, lai pilsētām palīdzētu efektīvi īstenot piekļuves regulējuma shēmas; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu veicināt apmaiņu starp dalībvalstīm un ekspertiem piekļuves pilsētām regulējuma jomā un sagatavot nesaistošas vadlīnijas, lai pilsētām palīdzētu efektīvi īstenot piekļuves regulējuma shēmas;

| 24. | uzskata, ka saistībā ar intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) ir vajadzīgi kopēji tehniski standarti, lai nodrošinātu savietojamību un tādējādi aizkavētu jaunus tehniskus šķēršļus, kas varētu kavēt brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka saistībā ar intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) ir vajadzīgi kopēji tehniski standarti, lai nodrošinātu savietojamību un tādējādi aizkavētu jaunus tehniskus šķēršļus, kas varētu kavēt brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā;

Ceļu satiksmes drošība pilsētās

| 25. | pauž nožēlu, ka Eiropas Savienībā ceļu satiksmes negadījumu skaits – 2013. gadā 26  000 bojāgājušo – vēl joprojām ir nepieņemami liels. Lielas raizes izraisa fakts, ka visvairāk ir apdraudēti ievainojami satiksmes dalībnieki, piemēram, velosipēdisti, gājēji un it īpaši gados vecāki cilvēki. Komiteja ir īpaši noraizējusies par to, ka salīdzinājumā ar 2010. gadu bojā gājušo velosipēdistu skaits ir pat pieaudzis; |
| --- | --- |

25.

pauž nožēlu, ka Eiropas Savienībā ceļu satiksmes negadījumu skaits – 2013. gadā 26  000 bojāgājušo – vēl joprojām ir nepieņemami liels. Lielas raizes izraisa fakts, ka visvairāk ir apdraudēti ievainojami satiksmes dalībnieki, piemēram, velosipēdisti, gājēji un it īpaši gados vecāki cilvēki. Komiteja ir īpaši noraizējusies par to, ka salīdzinājumā ar 2010. gadu bojā gājušo velosipēdistu skaits ir pat pieaudzis;

| 26. | uzsver, ka ceļu satiksmes drošībai ir svarīga nozīme ilgtspējīgu pārvietošanās veidu, piemēram, braukšanas ar velosipēdu un iešanas kājām, nodrošināšanā, un ka, rosinot to, lai vairāk iedzīvotāju aktīvi pārvietojas, var pozitīvi ietekmēt sabiedrības veselību. Šiem jautājumiem vajadzētu būt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu sastāvdaļai, un būtu lietderīgi izstrādāt papildu vadlīnijas par to, kā tas paveicams; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ceļu satiksmes drošībai ir svarīga nozīme ilgtspējīgu pārvietošanās veidu, piemēram, braukšanas ar velosipēdu un iešanas kājām, nodrošināšanā, un ka, rosinot to, lai vairāk iedzīvotāju aktīvi pārvietojas, var pozitīvi ietekmēt sabiedrības veselību. Šiem jautājumiem vajadzētu būt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu sastāvdaļai, un būtu lietderīgi izstrādāt papildu vadlīnijas par to, kā tas paveicams;

| 27. | mudina sekmēt arī pienācīgu satiksmes drošības apmācību iedzīvotājiem, jo tai ir tiešs sakars ar ceļu satiksmes negadījumiem; |
| --- | --- |

27.

mudina sekmēt arī pienācīgu satiksmes drošības apmācību iedzīvotājiem, jo tai ir tiešs sakars ar ceļu satiksmes negadījumiem;

| 28. | atgādina, ka RK jau iepriekš atbalstīja 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku minētos ceļu satiksmes drošības mērķus: līdz 2050. gadam ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu samazināt gandrīz līdz nullei un līdz 2020. gadam uz pusi samazināt bojāgājušo skaitu salīdzinājumā ar 2010 gadu; |
| --- | --- |

28.

atgādina, ka RK jau iepriekš atbalstīja 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku minētos ceļu satiksmes drošības mērķus: līdz 2050. gadam ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu samazināt gandrīz līdz nullei un līdz 2020. gadam uz pusi samazināt bojāgājušo skaitu salīdzinājumā ar 2010 gadu;

| 29. | atzīst, ka centieni uzlabot drošību, izmantojot transportlīdzekļu konstrukcijas un ITS, piemēram, autovadītāju atbalsta sistēmas (jo īpaši transportlīdzeklis–infrastruktūra (V2I) un transportlīdzeklis–transportlīdzeklis (V2V) risinājumi), samazinās negadījumu skaitu, bet uzskata, ka vairāk jādara vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai veicinātu drošāk būvētu transportlīdzekļu izmantošanu, piemēram, izmantojot publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka centieni uzlabot drošību, izmantojot transportlīdzekļu konstrukcijas un ITS, piemēram, autovadītāju atbalsta sistēmas (jo īpaši transportlīdzeklis–infrastruktūra (V2I) un transportlīdzeklis–transportlīdzeklis (V2V) risinājumi), samazinās negadījumu skaitu, bet uzskata, ka vairāk jādara vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai veicinātu drošāk būvētu transportlīdzekļu izmantošanu, piemēram, izmantojot publisko iepirkumu;

| 30. | iesaka, ka uz ITS balstītos risinājumos būtu jāpēta arī tas, kā reālas izmaiņas autovadītāju uzvedībā nodrošinās ieguvumus attiecībā uz vides aizsardzību, ceļu satiksmes drošību un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

30.

iesaka, ka uz ITS balstītos risinājumos būtu jāpēta arī tas, kā reālas izmaiņas autovadītāju uzvedībā nodrošinās ieguvumus attiecībā uz vides aizsardzību, ceļu satiksmes drošību un energoefektivitāti;

| 31. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās pievērsties ceļu satiksmes drošības jautājumam un atzīmē, ka Eiropas Komisija apņemas apkopot un izplatīt labas prakses piemērus par ceļu satiksmes drošības plānošanu un analizēt pasākumus, kuru mērķis ir samazināt nopietnu ceļu satiksmes negadījumu rezultātā gūtu traumu skaitu pilsētu teritorijās. Tas būtu jādara ne tikai nākamos divus gadus, kā ierosināts, bet vajadzības gadījumā arī ilgāk; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās pievērsties ceļu satiksmes drošības jautājumam un atzīmē, ka Eiropas Komisija apņemas apkopot un izplatīt labas prakses piemērus par ceļu satiksmes drošības plānošanu un analizēt pasākumus, kuru mērķis ir samazināt nopietnu ceļu satiksmes negadījumu rezultātā gūtu traumu skaitu pilsētu teritorijās. Tas būtu jādara ne tikai nākamos divus gadus, kā ierosināts, bet vajadzības gadījumā arī ilgāk;

| 32. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieteikumu, ka dalībvalstis nodrošina, lai pienācīgi tiktu apkopoti pēc iespējas detalizētāki dati par ceļu satiksmes drošības rādītājiem, un aicina pašvaldības šos datus izmantot, veicot vietējo analīzi un ceļu satiksmes drošības plānošanu. Ir atzīts, ka tehnisku pasākumu ietekme tomēr ir ierobežota un ka, izmantojot datus par ceļu satiksmes drošību, ir iespējams noteikt konkrētās grupas, kas ir visvairāk iesaistītas ceļu satiksmes negadījumos. Tas dos iespēju organizēt mērķtiecīgākas kampaņas un izstrādāt informēšanas programmas jautājumā par ceļu satiksmes drošību; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieteikumu, ka dalībvalstis nodrošina, lai pienācīgi tiktu apkopoti pēc iespējas detalizētāki dati par ceļu satiksmes drošības rādītājiem, un aicina pašvaldības šos datus izmantot, veicot vietējo analīzi un ceļu satiksmes drošības plānošanu. Ir atzīts, ka tehnisku pasākumu ietekme tomēr ir ierobežota un ka, izmantojot datus par ceļu satiksmes drošību, ir iespējams noteikt konkrētās grupas, kas ir visvairāk iesaistītas ceļu satiksmes negadījumos. Tas dos iespēju organizēt mērķtiecīgākas kampaņas un izstrādāt informēšanas programmas jautājumā par ceļu satiksmes drošību;

| 33. | uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principiem vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums ir izstrādāt ceļu satiksmes drošības politiku, kas ir pielāgota vietējiem apstākļiem un ir orientēta uz vietējo problēmu risināšanu. Ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni varētu būt efektīvs instruments, lai veicinātu integrētu pieeju ceļu satiksmes drošībai vietējā līmenī; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka saskaņā ar subsidiaritātes un daudzlīmeņu pārvaldības principiem vietējo un reģionālo pašvaldību uzdevums ir izstrādāt ceļu satiksmes drošības politiku, kas ir pielāgota vietējiem apstākļiem un ir orientēta uz vietējo problēmu risināšanu. Ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni varētu būt efektīvs instruments, lai veicinātu integrētu pieeju ceļu satiksmes drošībai vietējā līmenī;

Pilsētu loģistika

| 34. | uzsver, ka nedrīkst nenovērtēt kravu un loģistikas pārvadājumu ietekmi. Lai arī pilsētu loģistikas pārvadījumu īpatsvars pilsētu satiksmē ir salīdzinoši neliels, tie aizņem ievērojamu daļu no pilsētas ceļu platības, piemēram, iekraušana un izkraušana, tādējādi palielinot sastrēgumus un citas problēmas. Turklāt pilsētu kravu pārvadājumu transportlīdzekļi nesamērīgi palielina gaisa piesārņojumu un troksni, bieži ir iesaistīti smagos negadījumos ar ievainojamiem satiksmes dalībniekiem, piemēram, gājējiem un velosipēdistiem. Tāpēc pilsētu loģistikas optimizācija pozitīvi ietekmētu visu pilsētas transporta sistēmu kopumā; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka nedrīkst nenovērtēt kravu un loģistikas pārvadājumu ietekmi. Lai arī pilsētu loģistikas pārvadījumu īpatsvars pilsētu satiksmē ir salīdzinoši neliels, tie aizņem ievērojamu daļu no pilsētas ceļu platības, piemēram, iekraušana un izkraušana, tādējādi palielinot sastrēgumus un citas problēmas. Turklāt pilsētu kravu pārvadājumu transportlīdzekļi nesamērīgi palielina gaisa piesārņojumu un troksni, bieži ir iesaistīti smagos negadījumos ar ievainojamiem satiksmes dalībniekiem, piemēram, gājējiem un velosipēdistiem. Tāpēc pilsētu loģistikas optimizācija pozitīvi ietekmētu visu pilsētas transporta sistēmu kopumā;

| 35. | uzsver, ka pastāv lielas iespējas ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, ar alternatīvajām degvielām darbināmus transportlīdzekļus. Ir atzīts, ka vidi saudzējošu transportlīdzekļu attīstīšana un savlaicīga ieviešana pilsētās var sniegt tūlītējus ieguvumus, proti, mazināt atkarību no naftas, kā arī veicināt veselību, jo uzlabotos gaisa kvalitāte un samazinātos troksnis. RK atkārtoti atbalsta 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku minēto mērķi līdz 2030. gadam panākt, ka lielākajos apdzīvotajos centros pilsētu loģistika praktiski nerada CO2 emisijas; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka pastāv lielas iespējas ieviest jaunas tehnoloģijas, piemēram, ar alternatīvajām degvielām darbināmus transportlīdzekļus. Ir atzīts, ka vidi saudzējošu transportlīdzekļu attīstīšana un savlaicīga ieviešana pilsētās var sniegt tūlītējus ieguvumus, proti, mazināt atkarību no naftas, kā arī veicināt veselību, jo uzlabotos gaisa kvalitāte un samazinātos troksnis. RK atkārtoti atbalsta 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku minēto mērķi līdz 2030. gadam panākt, ka lielākajos apdzīvotajos centros pilsētu loģistika praktiski nerada CO2 emisijas;

| 36. | atzīmē, ka ekonomikas ilgtspējas nodrošināšanai, pilsētu loģistikas parkā ieviešot ekoloģiski tīrākus transportlīdzekļus, it īpaši mazajiem operatoriem, būs vajadzīgi stimulējoši mehānismi, kuru pamatā ir ar papildu sekām saistīti ieguvumi. Šajā saistībā ir jāizvirza kvantitatīvi mērķi attiecībā uz publisko un privāto autoparku; |
| --- | --- |

36.

atzīmē, ka ekonomikas ilgtspējas nodrošināšanai, pilsētu loģistikas parkā ieviešot ekoloģiski tīrākus transportlīdzekļus, it īpaši mazajiem operatoriem, būs vajadzīgi stimulējoši mehānismi, kuru pamatā ir ar papildu sekām saistīti ieguvumi. Šajā saistībā ir jāizvirza kvantitatīvi mērķi attiecībā uz publisko un privāto autoparku;

| 37. | atzinīgi vērtē pilsētu loģistikas jautājuma iekļaušanu tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās, īpaši tāpēc, ka pilsētu loģistiku pilsētu transporta plānošanā bieži neņem vērā; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē pilsētu loģistikas jautājuma iekļaušanu tiesību aktu kopumā par mobilitāti pilsētās, īpaši tāpēc, ka pilsētu loģistiku pilsētu transporta plānošanā bieži neņem vērā;

| 38. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos īstenot pasākumus, lai veicinātu pilsētu loģistikas paraugprakses izplatīšanu un pārņemšanu praksē, un jo īpaši, apņemšanos izstrādāt vadlīniju materiālus par to, kā uzlabot pilsētu loģistikas efektivitāti, un apņemšanos vienkāršot tīrāku un drošāku transportlīdzekļu publiskos iepirkumus, pārskatot “Tīro automobiļu portāla” (www.cleanvehicle.eu) darbības jomu; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos īstenot pasākumus, lai veicinātu pilsētu loģistikas paraugprakses izplatīšanu un pārņemšanu praksē, un jo īpaši, apņemšanos izstrādāt vadlīniju materiālus par to, kā uzlabot pilsētu loģistikas efektivitāti, un apņemšanos vienkāršot tīrāku un drošāku transportlīdzekļu publiskos iepirkumus, pārskatot “Tīro automobiļu portāla” (www.cleanvehicle.eu) darbības jomu;

| 39. | atzīst, ka vēl joprojām trūkst datu un informācijas par kravu plūsmām, lai pilsētām palīdzētu savās teritorijās efektīvāk plānot kravu pārvadījumu kustību. Kopā ar ITS lietojumiem šādi dati un informācija dotu iespēju pilsētu pašvaldībām labāk izprast pilsētu loģistikas prasības, palīdzētu uzlabot kustības efektivitāti un samazināt emisijas, transportlīdzekļiem nosakot piemērotākus maršrutus; |
| --- | --- |

39.

atzīst, ka vēl joprojām trūkst datu un informācijas par kravu plūsmām, lai pilsētām palīdzētu savās teritorijās efektīvāk plānot kravu pārvadījumu kustību. Kopā ar ITS lietojumiem šādi dati un informācija dotu iespēju pilsētu pašvaldībām labāk izprast pilsētu loģistikas prasības, palīdzētu uzlabot kustības efektivitāti un samazināt emisijas, transportlīdzekļiem nosakot piemērotākus maršrutus;

| 40. | atbalsta Eiropas Komisijas viedokli, ka pilsētu loģistika būtu pienācīgi jāņem vērā gan dalībvalstu pieejās pilsētu mobilitātei, gan ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos; |
| --- | --- |

40.

atbalsta Eiropas Komisijas viedokli, ka pilsētu loģistika būtu pienācīgi jāņem vērā gan dalībvalstu pieejās pilsētu mobilitātei, gan ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos;

Pilsētas intelektiskās transporta sistēmas

| 41. | atkārtoti norāda uz ITS piedāvātajām iespējām optimizēt mobilitāti pilsētās un sasniegt politikas mērķus, piemēram, uzlabot drošību un samazināt sastrēgumus. Izmantojot informācijas tehnoloģijas, var efektīvi atbalstīt jaunus mobilitātes veidus, kas balstās uz visu transporta veidu kombinētu izmantošanu (piemēram, reāllaika informācija par multimodāliem maršrutiem un satiksmi, integrētas multimodālas elektroniskas biļešu pārdošanas sistēmas, automašīnu un velosipēdu apvienotās shēmas); |
| --- | --- |

41.

atkārtoti norāda uz ITS piedāvātajām iespējām optimizēt mobilitāti pilsētās un sasniegt politikas mērķus, piemēram, uzlabot drošību un samazināt sastrēgumus. Izmantojot informācijas tehnoloģijas, var efektīvi atbalstīt jaunus mobilitātes veidus, kas balstās uz visu transporta veidu kombinētu izmantošanu (piemēram, reāllaika informācija par multimodāliem maršrutiem un satiksmi, integrētas multimodālas elektroniskas biļešu pārdošanas sistēmas, automašīnu un velosipēdu apvienotās shēmas);

| 42. | pauž nožēlu, ka ITS lietojumu ieviešana vēl joprojām ir ļoti fragmentāra, jo trūkst savietojamības un efektīvas sadarbības. Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas viedokli, ka ITS potenciāls pilnībā varēs realizēties tikai tad, ja šos lietojumus plaši izmantos visā Eiropā. Nodrošināt šādu saskaņotību un savietojamību ir svarīgi, jo tādējādi var veicināt pārrobežu ceļošanu un brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā. Tas ir svarīgi arī pilsētu teritorijās, jo bieži tās ir nozīmīgi mezgli Eiropas transporta tīklā; |
| --- | --- |

42.

pauž nožēlu, ka ITS lietojumu ieviešana vēl joprojām ir ļoti fragmentāra, jo trūkst savietojamības un efektīvas sadarbības. Komiteja atbalsta Eiropas Komisijas viedokli, ka ITS potenciāls pilnībā varēs realizēties tikai tad, ja šos lietojumus plaši izmantos visā Eiropā. Nodrošināt šādu saskaņotību un savietojamību ir svarīgi, jo tādējādi var veicināt pārrobežu ceļošanu un brīvu pārvietošanos Eiropas Savienībā. Tas ir svarīgi arī pilsētu teritorijās, jo bieži tās ir nozīmīgi mezgli Eiropas transporta tīklā;

| 43. | aicina atbalstīt vietējo pašvaldību iniciatīvas saistībā ar ITS īstenošanu. Ātrāk jāievieš tehniskie un tehnoloģiskie jauninājumi, kas ļautu uzlabot mobilitāti, efektivitāti, kā arī transporta drošumu un kvalitāti pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

43.

aicina atbalstīt vietējo pašvaldību iniciatīvas saistībā ar ITS īstenošanu. Ātrāk jāievieš tehniskie un tehnoloģiskie jauninājumi, kas ļautu uzlabot mobilitāti, efektivitāti, kā arī transporta drošumu un kvalitāti pilsētu teritorijās;

| 44. | atgādina darbu, ko Eiropas Komisija jau ir veikusi jautājumā par ITS lietojumu savietojamību un saskaņotību, proti, nodrošinot tiesisko regulējumu ar Direktīvu 2010/40/ES (ITS direktīvu) un izveidojotekspertu grupu par ITS pilsētās, kura jau ir izstrādājusi vadlīnijas par pamata ITS lietojumu ieviešanu pilsētu teritorijās; |
| --- | --- |

44.

atgādina darbu, ko Eiropas Komisija jau ir veikusi jautājumā par ITS lietojumu savietojamību un saskaņotību, proti, nodrošinot tiesisko regulējumu ar Direktīvu 2010/40/ES (ITS direktīvu) un izveidojotekspertu grupu par ITS pilsētās, kura jau ir izstrādājusi vadlīnijas par pamata ITS lietojumu ieviešanu pilsētu teritorijās;

| 45. | tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos turpināt darbu šajā jomā un tās nodomu papildināt spēkā esošos tiesību aktus par piekļuvi satiksmes un kustības datiem, atbilstoši ITS direktīvai 2010/40/ES sagatavot specifikācijas par reāllaika satiksmes informācijas un multimodālās informācijas pakalpojumiem, un nodomu vienkāršot iespējas kombinēt transportlīdzekli ar transportlīdzekli, kā arī uzlabot saikni starp transportlīdzekļiem un infrastruktūru pilsētu teritorijās. Tomēr, lai šādas sistēmas akceptētu, visās šajās jomās ir jānodrošina un pilnībā jāievēro datu un privātuma aizsardzība; |
| --- | --- |

45.

tāpēc atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos turpināt darbu šajā jomā un tās nodomu papildināt spēkā esošos tiesību aktus par piekļuvi satiksmes un kustības datiem, atbilstoši ITS direktīvai 2010/40/ES sagatavot specifikācijas par reāllaika satiksmes informācijas un multimodālās informācijas pakalpojumiem, un nodomu vienkāršot iespējas kombinēt transportlīdzekli ar transportlīdzekli, kā arī uzlabot saikni starp transportlīdzekļiem un infrastruktūru pilsētu teritorijās. Tomēr, lai šādas sistēmas akceptētu, visās šajās jomās ir jānodrošina un pilnībā jāievēro datu un privātuma aizsardzība;

Klimata pārmaiņas, gaisa kvalitāte un trokšņa piesārņojums

| 46. | pauž nožēlu, ka gaisa kvalitātes un klimata pārmaiņu jautājumiem paziņojumā nav veltīta pienācīga uzmanība. Tā kā klimata pārmaiņas rada ietekmi, palielināsies tādu dienu skaits, kurās transporta sistēmām būs jādarbojas ekstrēmos laika apstākļos. Ja nebūs pasākumu, lai transporta sistēmas pielāgotu šiem apstākļiem, sagaidāms, ka biežāk būs traucējumi un palielināsies sociālās un saimnieciskās izmaksas; |
| --- | --- |

46.

pauž nožēlu, ka gaisa kvalitātes un klimata pārmaiņu jautājumiem paziņojumā nav veltīta pienācīga uzmanība. Tā kā klimata pārmaiņas rada ietekmi, palielināsies tādu dienu skaits, kurās transporta sistēmām būs jādarbojas ekstrēmos laika apstākļos. Ja nebūs pasākumu, lai transporta sistēmas pielāgotu šiem apstākļiem, sagaidāms, ka biežāk būs traucējumi un palielināsies sociālās un saimnieciskās izmaksas;

| 47. | uzsver, ka daudzu citu iemeslu dēļ gaisa kvalitāte ir nozīmīga problēma daudzās Eiropas lielās un mazākās pilsētās – cilvēkus slikta gaisa kvalitāte ietekmē vairāk nekā ceļu satiksmes negadījumi un līdz ar to Eiropas Savienībā tas ir galvenais vides faktors, kas izraisa priekšlaicīgu nāvi. Gaisa kvalitāte ietekmē arī dzīves kvalitāti, ko pasliktina tādas slimības kā astma vai elpošanas ceļu problēmas. Gaisa piesārņojuma dēļ tiek zaudētas darba dienas un rodas augstas izmaksas par veselības aprūpi, un visvairāk ir ietekmētas tādas ievainojamas iedzīvotāju grupas kā, piemēram, bērni, astmas slimnieki un vecāka gadagājuma cilvēki. Gaisa piesārņojums apdraud ekosistēmas, radot pārmērīgu piesārņojumu ar slāpekli (eitrofikāciju) un skābo lietu. Gaisa piesārņojuma radītās tiešās izmaksas sabiedrībai, ieskaitot kaitējumu kultūraugiem un ēkām, sasniedz apmēram 23 miljardus EUR gadā, un tiek lēsts, ka ar ietekmi uz veselību saistītās ārējās izmaksas vien sasniedz 330-940 miljardus EUR (3-9 % no ES IKP); |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka daudzu citu iemeslu dēļ gaisa kvalitāte ir nozīmīga problēma daudzās Eiropas lielās un mazākās pilsētās – cilvēkus slikta gaisa kvalitāte ietekmē vairāk nekā ceļu satiksmes negadījumi un līdz ar to Eiropas Savienībā tas ir galvenais vides faktors, kas izraisa priekšlaicīgu nāvi. Gaisa kvalitāte ietekmē arī dzīves kvalitāti, ko pasliktina tādas slimības kā astma vai elpošanas ceļu problēmas. Gaisa piesārņojuma dēļ tiek zaudētas darba dienas un rodas augstas izmaksas par veselības aprūpi, un visvairāk ir ietekmētas tādas ievainojamas iedzīvotāju grupas kā, piemēram, bērni, astmas slimnieki un vecāka gadagājuma cilvēki. Gaisa piesārņojums apdraud ekosistēmas, radot pārmērīgu piesārņojumu ar slāpekli (eitrofikāciju) un skābo lietu. Gaisa piesārņojuma radītās tiešās izmaksas sabiedrībai, ieskaitot kaitējumu kultūraugiem un ēkām, sasniedz apmēram 23 miljardus EUR gadā, un tiek lēsts, ka ar ietekmi uz veselību saistītās ārējās izmaksas vien sasniedz 330-940 miljardus EUR (3-9 % no ES IKP);

| 48. | atzīmē: ņemot vērā Eiropas Savienības noteikto veselībai pieļaujamo NO2 pamatrobežvērtību pārkāpšanu, pret daudzu dalībvalstu valdībām Eiropas Komisija var uzsākt pārkāpumu procedūras, un tām var uzlikt ievērojamus naudas sodus, ko var pārvirzīt uz vietējām pašvaldībām un publiskajām struktūrām, kuras, izmantojot tām pieejamās pilnvaras, nav veikušas attiecīgus pasākumus. Šis jautājums tomēr jārisina piesardzīgi. Pa šo laiku ir noskaidrojies, ka viens no bieži sastopamiem iemesliem pārkāpumiem vietējā līmenī ir neatbilstoša valstu un ES līmeņa politika par piesārņojuma novēršanu tā rašanās vietā. Nepieciešama daudzlīmeņu pieeja, kurā ikviens pārvaldes līmenis (Eiropas, valstu, reģionālais un vietējais) uzņemas atbildību un nosaka pasākumus, ko tas spēj veikt un kas tam jāveic attiecīgajā līmenī; |
| --- | --- |

48.

atzīmē: ņemot vērā Eiropas Savienības noteikto veselībai pieļaujamo NO2 pamatrobežvērtību pārkāpšanu, pret daudzu dalībvalstu valdībām Eiropas Komisija var uzsākt pārkāpumu procedūras, un tām var uzlikt ievērojamus naudas sodus, ko var pārvirzīt uz vietējām pašvaldībām un publiskajām struktūrām, kuras, izmantojot tām pieejamās pilnvaras, nav veikušas attiecīgus pasākumus. Šis jautājums tomēr jārisina piesardzīgi. Pa šo laiku ir noskaidrojies, ka viens no bieži sastopamiem iemesliem pārkāpumiem vietējā līmenī ir neatbilstoša valstu un ES līmeņa politika par piesārņojuma novēršanu tā rašanās vietā. Nepieciešama daudzlīmeņu pieeja, kurā ikviens pārvaldes līmenis (Eiropas, valstu, reģionālais un vietējais) uzņemas atbildību un nosaka pasākumus, ko tas spēj veikt un kas tam jāveic attiecīgajā līmenī;

| 49. | uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni var sniegt ieguldījumu ar gaisa kvalitāti saistīto problēmu risināšanā. ITS lietojumi veicina efektīvāku transporta kustību. Pilsētu loģistikas labāka pārvaldība samazina troksni un sastrēgumus un uzlabo kustības efektivitāti; noteikumus par transportlīdzekļu piekļuvi pilsētām var izmantot, lai aizliegtu transportlīdzekļus, kas rada pārmērīgu piesārņojumu, un veicinātu izmantot klusākus transportlīdzekļus, kuri rada pavisam nelielas emisijas; īstenojot ar ceļu satiksmes drošību saistītus pasākumus, var veicināt labāku braukšanas veidu, un tas palīdzētu samazināt kopējās emisijas, vienlaikus samazinot negadījumu skaitu transporta tīklā un ar tiem bieži saistītos sastrēgumus. Šajā ziņā labi paraugi ir tādas programmas kā, piemēram, Civitas vai Ecostars; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni var sniegt ieguldījumu ar gaisa kvalitāti saistīto problēmu risināšanā. ITS lietojumi veicina efektīvāku transporta kustību. Pilsētu loģistikas labāka pārvaldība samazina troksni un sastrēgumus un uzlabo kustības efektivitāti; noteikumus par transportlīdzekļu piekļuvi pilsētām var izmantot, lai aizliegtu transportlīdzekļus, kas rada pārmērīgu piesārņojumu, un veicinātu izmantot klusākus transportlīdzekļus, kuri rada pavisam nelielas emisijas; īstenojot ar ceļu satiksmes drošību saistītus pasākumus, var veicināt labāku braukšanas veidu, un tas palīdzētu samazināt kopējās emisijas, vienlaikus samazinot negadījumu skaitu transporta tīklā un ar tiem bieži saistītos sastrēgumus. Šajā ziņā labi paraugi ir tādas programmas kā, piemēram, Civitas vai Ecostars;

| 50. | uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos iekļautajiem pasākumiem vajadzētu palielināt to cilvēku skaitu, kas pārvietojas kājām, ar velosipēdu vai izmanto sabiedrisko transportu, samazinot ne tikai autotransporta radītās emisijas un troksni, bet arī uzlabojot vispārējo pieejamību, kā arī palielinot fizisko aktivitāti un uzlabojot sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos iekļautajiem pasākumiem vajadzētu palielināt to cilvēku skaitu, kas pārvietojas kājām, ar velosipēdu vai izmanto sabiedrisko transportu, samazinot ne tikai autotransporta radītās emisijas un troksni, bet arī uzlabojot vispārējo pieejamību, kā arī palielinot fizisko aktivitāti un uzlabojot sabiedrības veselību;

| 51. | atgādina, ka spēkā esošie ES tiesību akti gaisa kvalitātes, trokšņa emisiju un transportlīdzekļiem uzliekamo nodokļu jomā pašlaik tiek pārskatīti, un aicina nodrošināt to atbilstību šā paziņojuma būtībai; |
| --- | --- |

51.

atgādina, ka spēkā esošie ES tiesību akti gaisa kvalitātes, trokšņa emisiju un transportlīdzekļiem uzliekamo nodokļu jomā pašlaik tiek pārskatīti, un aicina nodrošināt to atbilstību šā paziņojuma būtībai;

| 52. | uzskata, ka pilsētām, kas ir pakļautas trokšņa piesārņojuma riskam, ir svarīgi izstrādāt trokšņa zonējuma plānus, ar kuriem teritorijas iedala atkarībā no maksimāli pieļaujamā trokšņu līmeņa un nosaka pilsētu un piepilsētu zonas ar minimālu trokšņa ietekmi, it īpaši parku, skolu, slimnīcu un veco ļaužu pansionātu tuvumā; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka pilsētām, kas ir pakļautas trokšņa piesārņojuma riskam, ir svarīgi izstrādāt trokšņa zonējuma plānus, ar kuriem teritorijas iedala atkarībā no maksimāli pieļaujamā trokšņu līmeņa un nosaka pilsētu un piepilsētu zonas ar minimālu trokšņa ietekmi, it īpaši parku, skolu, slimnīcu un veco ļaužu pansionātu tuvumā;

| 53. | tāpēc aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis, izmantojot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus, īstenot pasākumus gaisa un trokšņa piesārņojuma samazināšanai; |
| --- | --- |

53.

tāpēc aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis, izmantojot ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus, īstenot pasākumus gaisa un trokšņa piesārņojuma samazināšanai;

Pastiprināts ES atbalsts

| 54. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos pastiprināt ES atbalstu ilgtspējīgai mobilitātei pilsētās, veicinot šādas jomas: sadarbība, pieredzes un paraugprakses piemēru apmaiņa, pētniecība un inovācija, finansiālais atbalsts un starptautiskā sadarbība; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos pastiprināt ES atbalstu ilgtspējīgai mobilitātei pilsētās, veicinot šādas jomas: sadarbība, pieredzes un paraugprakses piemēru apmaiņa, pētniecība un inovācija, finansiālais atbalsts un starptautiskā sadarbība;

| 55. | īpaši atzinīgi vērtē nodomu uzlabot pastāvošo Pilsētu mobilitātes novērotavu ELTIS, integrējot pašreizējo Mobilitātes plānu portālu un to izvēršot par visaptverošu zināšanu centru. Tas konsolidēs no visām ES dalībvalstīm apkopoto informāciju par pilsētas transporta plānošanu un papildinās iecerēto Eiropas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu platformu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošinot nepieciešamos instrumentus ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu īstenošanai; |
| --- | --- |

55.

īpaši atzinīgi vērtē nodomu uzlabot pastāvošo Pilsētu mobilitātes novērotavu ELTIS, integrējot pašreizējo Mobilitātes plānu portālu un to izvēršot par visaptverošu zināšanu centru. Tas konsolidēs no visām ES dalībvalstīm apkopoto informāciju par pilsētas transporta plānošanu un papildinās iecerēto Eiropas ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu platformu, vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošinot nepieciešamos instrumentus ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānu īstenošanai;

| 56. | atbalsta priekšlikumu izstrādāt pilsētu mobilitātes rezultātu apkopojumu, kas pirmo reizi ierosināts 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku, nosakot saskaņotus rādītājus, pēc kuriem mērīt un salīdzināt ES pilsētu teritorijās sasniegto progresu; |
| --- | --- |

56.

atbalsta priekšlikumu izstrādāt pilsētu mobilitātes rezultātu apkopojumu, kas pirmo reizi ierosināts 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku, nosakot saskaņotus rādītājus, pēc kuriem mērīt un salīdzināt ES pilsētu teritorijās sasniegto progresu;

| 57. | tomēr norāda, ka ikviens rezultātu apkopojums ir jāizstrādā rūpīgi, lai nodrošinātu, ka tas nekļūst par vienkāršu vērtēšanas sistēmu. Pilsētu mobilitātes rezultātu apkopojumam jābūt orientētam uz konkrēto pilsētu, lai noteiktu atsauces vērtību noteiktam laikam un iekļautu vairākus nozīmīgus rādītājus (piemēram, transporta sadalījums pēc transportlīdzekļu veida, pieejamība, degvielu ekonomējoši transportlīdzekļi, gaisa kvalitāte un veselība). Pēc tam pieteikumos par ES finansējumu īpaši jānorāda, kā konkrētais projekts vai iniciatīva uzlabos/ietekmēs atsauces vērtības rādītājus, un rezultātu apkopojumi katru gadu būtu jāpārskata; |
| --- | --- |

57.

tomēr norāda, ka ikviens rezultātu apkopojums ir jāizstrādā rūpīgi, lai nodrošinātu, ka tas nekļūst par vienkāršu vērtēšanas sistēmu. Pilsētu mobilitātes rezultātu apkopojumam jābūt orientētam uz konkrēto pilsētu, lai noteiktu atsauces vērtību noteiktam laikam un iekļautu vairākus nozīmīgus rādītājus (piemēram, transporta sadalījums pēc transportlīdzekļu veida, pieejamība, degvielu ekonomējoši transportlīdzekļi, gaisa kvalitāte un veselība). Pēc tam pieteikumos par ES finansējumu īpaši jānorāda, kā konkrētais projekts vai iniciatīva uzlabos/ietekmēs atsauces vērtības rādītājus, un rezultātu apkopojumi katru gadu būtu jāpārskata;

| 58. | norāda, ka lielu slogu pilsētām rada transportlīdzekļu skaita pieaugums. Dažās Eiropas pilsētās sniegtie automobiļu koplietošanas pakalpojumi šo slogu var ievērojami mazināt. Taču šo pakalpojumu sniegšana Eiropas valstīs attīstās ļoti nevienmērīgi, lai arī Eiropā īstenotais projekts “MOMO” ir uzrādījis lielu potenciālu. Komisijai savās stratēģijās būtu skaidri jāiekļauj koplietošanas modeļi (piemēram, velosipēdu koplietošana (bike-sharing), vieglo automobiļu koplietošana (car-sharing), vieglo automobiļu izmantošana vairāku personu vajadzībām (car-pooling)); |
| --- | --- |

58.

norāda, ka lielu slogu pilsētām rada transportlīdzekļu skaita pieaugums. Dažās Eiropas pilsētās sniegtie automobiļu koplietošanas pakalpojumi šo slogu var ievērojami mazināt. Taču šo pakalpojumu sniegšana Eiropas valstīs attīstās ļoti nevienmērīgi, lai arī Eiropā īstenotais projekts “MOMO” ir uzrādījis lielu potenciālu. Komisijai savās stratēģijās būtu skaidri jāiekļauj koplietošanas modeļi (piemēram, velosipēdu koplietošana (bike-sharing), vieglo automobiļu koplietošana (car-sharing), vieglo automobiļu izmantošana vairāku personu vajadzībām (car-pooling));

| 59. | uzskata, ka saistībā ar finansiālo atbalstu, ko no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem var saņemt pilsētu ilgtspējīgas mobilitātes pasākumiem, Eiropas Komisijai vajadzētu izstrādāt vadlīnijas, kuras būtu paredzētas vietējām un reģionālajām pašvaldībām un sniegtu informāciju par to, kā ESI fondus varētu sistemātiskāk izmantot, lai finansētu dažādus integrētus pasākumus pilsētu mobilitātes jomā, tostarp, izmantojot jaunos instrumentus, piemēram, integrētus teritoriālus ieguldījumus. Vajadzīgas arī vadlīnijas par to, kā būtu jāattīsta mobilitātes plāni, lai parādītu, ka šie ieguldījumi ir saimnieciski izdevīgi, un jāizpēta iespējas veidot sinerģiju ar citiem ES finansējuma avotiem, piemēram, programmu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

59.

uzskata, ka saistībā ar finansiālo atbalstu, ko no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem var saņemt pilsētu ilgtspējīgas mobilitātes pasākumiem, Eiropas Komisijai vajadzētu izstrādāt vadlīnijas, kuras būtu paredzētas vietējām un reģionālajām pašvaldībām un sniegtu informāciju par to, kā ESI fondus varētu sistemātiskāk izmantot, lai finansētu dažādus integrētus pasākumus pilsētu mobilitātes jomā, tostarp, izmantojot jaunos instrumentus, piemēram, integrētus teritoriālus ieguldījumus. Vajadzīgas arī vadlīnijas par to, kā būtu jāattīsta mobilitātes plāni, lai parādītu, ka šie ieguldījumi ir saimnieciski izdevīgi, un jāizpēta iespējas veidot sinerģiju ar citiem ES finansējuma avotiem, piemēram, programmu “Apvārsnis 2020”;

| 60. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos vairāk uzmanības veltīt mazām un vidēja lieluma pilsētām, kam ir būtiska nozīme visā Eiropas pilsētvides sistēmā. Turklāt šādām pilsētām ir liels potenciāls, ko nosaka to nelielais izmērs un no tā izrietošās sociālās, ekoloģiskās un institucionālās priekšrocības. Pilsētvides mobilitātes problēmas ir raksturīgas ne tikai lielām metropolēm, un stāvokli pasliktina tas, ka mazām un vidēja lieluma pilsētām ir ļoti grūti finansēt pilsētvides mobilitātes uzlabošanas projektus, jo tie ir dārgi un nav daudz iespēju gūt apjomradītus ietaupījumus; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos vairāk uzmanības veltīt mazām un vidēja lieluma pilsētām, kam ir būtiska nozīme visā Eiropas pilsētvides sistēmā. Turklāt šādām pilsētām ir liels potenciāls, ko nosaka to nelielais izmērs un no tā izrietošās sociālās, ekoloģiskās un institucionālās priekšrocības. Pilsētvides mobilitātes problēmas ir raksturīgas ne tikai lielām metropolēm, un stāvokli pasliktina tas, ka mazām un vidēja lieluma pilsētām ir ļoti grūti finansēt pilsētvides mobilitātes uzlabošanas projektus, jo tie ir dārgi un nav daudz iespēju gūt apjomradītus ietaupījumus;

| 61. | ierosina, ka būtu ļoti lietderīgi izveidot saikni starp ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāniem un pasākumiem, ko ES pilsētas īsteno saskaņā ar Pilsētas mēru paktu. Pilsētu brīvprātīgā iesaistīšanās pēc Pilsētas mēru pakta parauga varētu veicināt iesaistīšanos ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos; |
| --- | --- |

61.

ierosina, ka būtu ļoti lietderīgi izveidot saikni starp ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāniem un pasākumiem, ko ES pilsētas īsteno saskaņā ar Pilsētas mēru paktu. Pilsētu brīvprātīgā iesaistīšanās pēc Pilsētas mēru pakta parauga varētu veicināt iesaistīšanos ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos;

| 62. | norāda, ka daudzās pilsētās, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, saimnieciskās un sociālās pārmaiņas ļoti būtiski mainījušas noteiktu pilsētas teritoriju funkciju un tāpēc arī transporta plūsmas. Šo pārmaiņu dēļ bieži vajadzīga visaptveroša un ar ļoti augstām izmaksām saistīta transporta infrastruktūras rekonstrukcija. Tāpēc šīm pilsētām būtiski ir vispirms veikt – un ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļiem – atbalstīt šīs nozīmīgās infrastruktūras rekonstrukciju, lai tā darbotos un atbilstu paredzētajiem mērķiem. Tāpēc, piešķirot Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalstu, nedrīkst aprobežoties tikai ar savienojumiem ar Eiropas transporta tīkliem, bet būtu jāatļauj finansējumu piešķirt arī vietējām komunikācijām un publiskā un cita veida transporta infrastruktūrai, kas neapšaubāmi veicina mobilitāti pilsētvidē; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka daudzās pilsētās, jo īpaši jaunajās dalībvalstīs, saimnieciskās un sociālās pārmaiņas ļoti būtiski mainījušas noteiktu pilsētas teritoriju funkciju un tāpēc arī transporta plūsmas. Šo pārmaiņu dēļ bieži vajadzīga visaptveroša un ar ļoti augstām izmaksām saistīta transporta infrastruktūras rekonstrukcija. Tāpēc šīm pilsētām būtiski ir vispirms veikt – un ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu līdzekļiem – atbalstīt šīs nozīmīgās infrastruktūras rekonstrukciju, lai tā darbotos un atbilstu paredzētajiem mērķiem. Tāpēc, piešķirot Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalstu, nedrīkst aprobežoties tikai ar savienojumiem ar Eiropas transporta tīkliem, bet būtu jāatļauj finansējumu piešķirt arī vietējām komunikācijām un publiskā un cita veida transporta infrastruktūrai, kas neapšaubāmi veicina mobilitāti pilsētvidē;

| 63. | uzskata: ja ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus izstrādās atbilstoši ES vadlīnijām ar vietējo iesaistīto personu un vietējo politiķu atbalstu, var pieņemt, ka tie atbildīs vietējo iedzīvotāju mobilitātes vajadzībām. Ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni var nodrošināt ieguldījumu integrēšanu plašākos projektos un programmās, kas saņem vietējā līmeņa politisko atbalstu; |
| --- | --- |

63.

uzskata: ja ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus izstrādās atbilstoši ES vadlīnijām ar vietējo iesaistīto personu un vietējo politiķu atbalstu, var pieņemt, ka tie atbildīs vietējo iedzīvotāju mobilitātes vajadzībām. Ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni var nodrošināt ieguldījumu integrēšanu plašākos projektos un programmās, kas saņem vietējā līmeņa politisko atbalstu;

| 64. | atbalsta koncepciju, ka Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzekļu piešķiršana būtu jākoordinē ar pilsētu un reģionu uzrādītu saskaņotu un neatkarīgu ekspertu apstiprinātu revīzijas sertifikātu, kas apliecina efektivitāti un ilgtspēju pilsētu mobilitātes jomā. |
| --- | --- |

64.

atbalsta koncepciju, ka Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzekļu piešķiršana būtu jākoordinē ar pilsētu un reģionu uzrādītu saskaņotu un neatkarīgu ekspertu apstiprinātu revīzijas sertifikātu, kas apliecina efektivitāti un ilgtspēju pilsētu mobilitātes jomā.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 236/2007 fin

1

(2)  CdR 417/2008 fin; CdR 256/2009 fin

2

(3)  CdR 101/2011 fin

3

(4)  COR-2013-07987.

4

(5)  CdR 256/2009 fin

5

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/25 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/25

---

Reģionu komitejas atzinums “Septītā vides rīcības programma un ilgtspējīgas pilsētas”

2014/C 271/05

| Ziņotāja | Daiva Matonienė (LT/ECR) Šauļu pilsētas domes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Eiropas Komisijas pieprasījums (2013. gada 27. novembra vēstule) izstrādāt atzinumu |

Ziņotāja

Daiva Matonienė (LT/ECR) Šauļu pilsētas domes locekle

Atsauces dokuments

Eiropas Komisijas pieprasījums (2013. gada 27. novembra vēstule) izstrādāt atzinumu

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A.   
  Vispārīgais konteksts

| 1. | Lai efektīvāk izmantotu resursus un veidotu zemu oglekļa emisiju ekonomiku, kurā tiek aizsargāts un stiprināts dabas kapitāls un ir nodrošināta iedzīvotāju labklājība un veselība, ar 7. vides rīcības programmu (VRP) jāsasniedz vides aizsardzības un klimata pārmaiņu apkarošanas mērķi, par kuriem Savienība jau ir vienojusies, jārada juridiskais pamats vides politikai līdz 2020. gadam un jādefinē redzējums, kas Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāīsteno ilgtermiņā līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

1.

Lai efektīvāk izmantotu resursus un veidotu zemu oglekļa emisiju ekonomiku, kurā tiek aizsargāts un stiprināts dabas kapitāls un ir nodrošināta iedzīvotāju labklājība un veselība, ar 7. vides rīcības programmu (VRP) jāsasniedz vides aizsardzības un klimata pārmaiņu apkarošanas mērķi, par kuriem Savienība jau ir vienojusies, jārada juridiskais pamats vides politikai līdz 2020. gadam un jādefinē redzējums, kas Eiropas Savienībai un dalībvalstīm jāīsteno ilgtermiņā līdz 2050. gadam.

| 2. | Eiropas Komisija ir lūgusi Reģionu komiteju izstrādāt atzinumu par pasākumiem, kas ieteikti Septītās VRP astotā mērķa īstenošanai, un šajā sakarā ir formulējusi četrus jautājumus:






  a) | Kā Eiropas Savienība varētu stimulēt pilsētas, lai tās realizētu pilsētu plānošanas un veidošanas pasākumus, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības principiem? |
| --- | --- | --- |

2.

Eiropas Komisija ir lūgusi Reģionu komiteju izstrādāt atzinumu par pasākumiem, kas ieteikti Septītās VRP astotā mērķa īstenošanai, un šajā sakarā ir formulējusi četrus jautājumus:

a)

Kā Eiropas Savienība varētu stimulēt pilsētas, lai tās realizētu pilsētu plānošanas un veidošanas pasākumus, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības principiem?

| b) | Kā labāk varētu izplatīt informāciju par esošajiem un pieejamajiem ES finansēšanas instrumentiem ilgtspējīgas attīstības veicināšanai pilsētās? |
| --- | --- |

b)

Kā labāk varētu izplatīt informāciju par esošajiem un pieejamajiem ES finansēšanas instrumentiem ilgtspējīgas attīstības veicināšanai pilsētās?

| c) | Kā ES varētu veicināt efektīvāku apmaiņu ar informāciju un zināšanām par labākajām idejām un pasākumiem saistībā ar pilsētu ilgtspēju Eiropas Savienībā? |
| --- | --- |

c)

Kā ES varētu veicināt efektīvāku apmaiņu ar informāciju un zināšanām par labākajām idejām un pasākumiem saistībā ar pilsētu ilgtspēju Eiropas Savienībā?

| d) | Kā varētu stimulēt pilsētas, kurās ir vairāk nekā 1 00  000 iedzīvotāju, pieteikties konkursā, lai kandidētu uz nomināciju “Eiropas zaļā galvaspilsēta”? |
| --- | --- |

d)

Kā varētu stimulēt pilsētas, kurās ir vairāk nekā 1 00  000 iedzīvotāju, pieteikties konkursā, lai kandidētu uz nomināciju “Eiropas zaļā galvaspilsēta”?

B.   
  Vispārīga informācija

| 3. | Eiropas Savienībā apmēram 350 miljoni cilvēku (70 %) dzīvo pilsētās, kurās ir vairāk nekā 5  000 iedzīvotāju. Iespējams, ka līdz 2020. gadam 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvos pilsētās vai priekšpilsētās. Dzīves kvalitāti, kā arī globālos vides apstākļus tieši ietekmē pilsētvides stāvoklis. Lielākā daļa no vidē nonākušajām kaitīgajām vielām ir radušās pilsētās. |
| --- | --- |

3.

Eiropas Savienībā apmēram 350 miljoni cilvēku (70 %) dzīvo pilsētās, kurās ir vairāk nekā 5  000 iedzīvotāju. Iespējams, ka līdz 2020. gadam 80 % Eiropas iedzīvotāju dzīvos pilsētās vai priekšpilsētās. Dzīves kvalitāti, kā arī globālos vides apstākļus tieši ietekmē pilsētvides stāvoklis. Lielākā daļa no vidē nonākušajām kaitīgajām vielām ir radušās pilsētās.

| 4. | Daudzas pilsētas būtībā saskaras ar līdzīgiem ekoloģiskiem izaicinājumiem: uzlabot gaisa kvalitāti, samazināt trokšņu līmeni, satiksmes sastrēgumus un siltumnīcefekta gāzu emisijas, novērst bioloģiskās daudzveidības degradāciju, ūdens trūkumu, plūdus un vētru radītus postījumus, saglabāt zaļās teritorijas, rehabilitēt piesārņotas platības un uzlabot atkritumu un enerģētikas pārvaldību. |
| --- | --- |

4.

Daudzas pilsētas būtībā saskaras ar līdzīgiem ekoloģiskiem izaicinājumiem: uzlabot gaisa kvalitāti, samazināt trokšņu līmeni, satiksmes sastrēgumus un siltumnīcefekta gāzu emisijas, novērst bioloģiskās daudzveidības degradāciju, ūdens trūkumu, plūdus un vētru radītus postījumus, saglabāt zaļās teritorijas, rehabilitēt piesārņotas platības un uzlabot atkritumu un enerģētikas pārvaldību.

| 5. | RK uzsver, ka ilgtspējīgas politikas un pasākumu īstenošana dod reālu labumu: uzlabotu vidi, labāku sabiedrības veselību, augstāku dzīves kvalitāti, lielāku tiesisko noteiktību uzņēmumiem un mazāk tirgus izkropļojumu. Komiteja arī uzsver, ka, plaši lēšot, ES tiesību aktu vides jomā neīstenošanas izmaksas ik gadus sasniedz apmēram 50 miljardus euro, rēķinot ar veselību saistītos izdevumus un tiešās izmaksas videi (1). |
| --- | --- |

5.

RK uzsver, ka ilgtspējīgas politikas un pasākumu īstenošana dod reālu labumu: uzlabotu vidi, labāku sabiedrības veselību, augstāku dzīves kvalitāti, lielāku tiesisko noteiktību uzņēmumiem un mazāk tirgus izkropļojumu. Komiteja arī uzsver, ka, plaši lēšot, ES tiesību aktu vides jomā neīstenošanas izmaksas ik gadus sasniedz apmēram 50 miljardus euro, rēķinot ar veselību saistītos izdevumus un tiešās izmaksas videi (1).

| 6. | Uzsver, ka īpašība, kura noteiks pilsētu ilgtspēju, būs to spēja sasniegt klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus. Ņemot vērā iedzīvotāju koncentrēšanos pilsētu teritorijās, norāda, ka pilsētām būs jāuzņemas galvenā loma siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā, lai planētas temperatūras pieaugums nepārsniegtu 2 grādus pēc Celsija; tieši pilsētām ir vislielākās iespējas rosināt paradumu maiņu, kas nepieciešama līdzās radikālām enerģijas un transporta infrastruktūras pārmaiņām. Atzīst, ka pilsētu spēja pielāgoties neizbēgamām klimata pārmaiņām un ārkārtējiem laika apstākļiem būs faktors, kas noteiks arī pilsētu ekonomisko un sociālo ilgtspēju un tātad arī Eiropas Savienības konkurētspēju. |
| --- | --- |

6.

Uzsver, ka īpašība, kura noteiks pilsētu ilgtspēju, būs to spēja sasniegt klimata pārmaiņu mazināšanas mērķus. Ņemot vērā iedzīvotāju koncentrēšanos pilsētu teritorijās, norāda, ka pilsētām būs jāuzņemas galvenā loma siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanā, lai planētas temperatūras pieaugums nepārsniegtu 2 grādus pēc Celsija; tieši pilsētām ir vislielākās iespējas rosināt paradumu maiņu, kas nepieciešama līdzās radikālām enerģijas un transporta infrastruktūras pārmaiņām. Atzīst, ka pilsētu spēja pielāgoties neizbēgamām klimata pārmaiņām un ārkārtējiem laika apstākļiem būs faktors, kas noteiks arī pilsētu ekonomisko un sociālo ilgtspēju un tātad arī Eiropas Savienības konkurētspēju.

| 7. | Novērtējot un plānojot ES pasākumus pilsētu ilgtspējīgai attīstībai, jāņem vērā arī konteksts pasaules mērogā. 2012. gada 22. jūnijā ANO konferencē par ilgtspējīgu attīstību tika pieņemta Rio+20 deklarācija, kurā ir aicināts veidot iekļaujošu un videi draudzīgu ekonomiku un izvirzīti ilgtspējīgas attīstības mērķi laikam pēc 2015. gada. |
| --- | --- |

7.

Novērtējot un plānojot ES pasākumus pilsētu ilgtspējīgai attīstībai, jāņem vērā arī konteksts pasaules mērogā. 2012. gada 22. jūnijā ANO konferencē par ilgtspējīgu attīstību tika pieņemta Rio+20 deklarācija, kurā ir aicināts veidot iekļaujošu un videi draudzīgu ekonomiku un izvirzīti ilgtspējīgas attīstības mērķi laikam pēc 2015. gada.

| 8. | Atbilstīgi Rio+20 deklarācijai RK uzskata, ka ilgtspējīga sekmē tādas sabiedrības izveidi, kura ir ekonomiski, ekoloģiski un sociāli ilgtspējīga, tikai minimāli ietekmē vidi, veicina jaunas tehnoloģijas, rada darba vietas, saglabā dabas un kultūras mantojumu un nodrošina sociālo aizsardzību. Šāda pilsēta dod iespēju arī savai vietējai kopienai piedalīties vietējo lēmumu pieņemšanas procesā. |
| --- | --- |

8.

Atbilstīgi Rio+20 deklarācijai RK uzskata, ka ilgtspējīga sekmē tādas sabiedrības izveidi, kura ir ekonomiski, ekoloģiski un sociāli ilgtspējīga, tikai minimāli ietekmē vidi, veicina jaunas tehnoloģijas, rada darba vietas, saglabā dabas un kultūras mantojumu un nodrošina sociālo aizsardzību. Šāda pilsēta dod iespēju arī savai vietējai kopienai piedalīties vietējo lēmumu pieņemšanas procesā.

C.   
  Galvenie principi

| 9. | Lai veicinātu ilgtspējīgas pilsētas, ir vajadzīga vispusīga pieeja, kas dod iespēju risināt gan pilsētu vides aizsardzības, gan sociālās un ekonomiskās problēmas, kā arī noteikt, kā pilsētas var veidot izturību pret katastrofām. Ilgtspējīgu pilsētu koncepts nedrīkst aprobežoties tikai ar vides aizsardzību. Svarīgākais ir gādāt, lai kritēriju pamatā būtu attiecīgā līmeņa informācija par dažādām jomām un tie būtu piemēroti dažādajiem ES pilsētu veidiem. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu kritēriju ērtu izmantošanu ikvienai pilsētai, kas vēlas kļūt ilgtspējīgāka un šajā procesā aktīvi iesaistīt sabiedrību. Visaptveroša un ilgtspējīga pieeja būs priekšnoteikums pilsētu turpmākai attīstībai. Citus priekšlikumus par pilsētpolitiku un izturētspējas veidošanas politiku RK jau ir izteikusi atzinumā par ES pilsētvides attīstības plānu un atzinumā par izturētspējas veidošanu, īstenojot riska pārvaldību (2). |
| --- | --- |

9.

Lai veicinātu ilgtspējīgas pilsētas, ir vajadzīga vispusīga pieeja, kas dod iespēju risināt gan pilsētu vides aizsardzības, gan sociālās un ekonomiskās problēmas, kā arī noteikt, kā pilsētas var veidot izturību pret katastrofām. Ilgtspējīgu pilsētu koncepts nedrīkst aprobežoties tikai ar vides aizsardzību. Svarīgākais ir gādāt, lai kritēriju pamatā būtu attiecīgā līmeņa informācija par dažādām jomām un tie būtu piemēroti dažādajiem ES pilsētu veidiem. Tas ir būtiski, lai nodrošinātu kritēriju ērtu izmantošanu ikvienai pilsētai, kas vēlas kļūt ilgtspējīgāka un šajā procesā aktīvi iesaistīt sabiedrību. Visaptveroša un ilgtspējīga pieeja būs priekšnoteikums pilsētu turpmākai attīstībai. Citus priekšlikumus par pilsētpolitiku un izturētspējas veidošanas politiku RK jau ir izteikusi atzinumā par ES pilsētvides attīstības plānu un atzinumā par izturētspējas veidošanu, īstenojot riska pārvaldību (2).

| 10. | Lai izveidotu ilgtspējīgu pilsētu, vajadzīgi pārdomāti vides aizsardzības pasākumi, kas jāiekļauj visās attiecīgajās politikas jomās un jāintegrē citu nozaru stratēģijās un darbībās, tostarp tajās, kuras paredzētas darba vietu radīšanai un izaugsmei. |
| --- | --- |

10.

Lai izveidotu ilgtspējīgu pilsētu, vajadzīgi pārdomāti vides aizsardzības pasākumi, kas jāiekļauj visās attiecīgajās politikas jomās un jāintegrē citu nozaru stratēģijās un darbībās, tostarp tajās, kuras paredzētas darba vietu radīšanai un izaugsmei.

| 11. | Saskaņā ar subsidiaritātes principu ilgtspējīgu pilsētu plānošana un telpiskā plānošana ir dalībvalstu kompetencē, šis princips noteikti būtu jāievēro un pašvaldības pēc iespējas agrākā posmā ir jāiesaista attiecīgās politikas izstrādē, kā arī praktiskā tās īstenošanā un uzraudzībā. Eiropas Savienība var pildīt atbalsta funkcijas un mudināt pilsētas, reģionus un dalībvalstis apmainīties ar informāciju, dalīties paraugpraksē un mācīties citam no cita. |
| --- | --- |

11.

Saskaņā ar subsidiaritātes principu ilgtspējīgu pilsētu plānošana un telpiskā plānošana ir dalībvalstu kompetencē, šis princips noteikti būtu jāievēro un pašvaldības pēc iespējas agrākā posmā ir jāiesaista attiecīgās politikas izstrādē, kā arī praktiskā tās īstenošanā un uzraudzībā. Eiropas Savienība var pildīt atbalsta funkcijas un mudināt pilsētas, reģionus un dalībvalstis apmainīties ar informāciju, dalīties paraugpraksē un mācīties citam no cita.

| 12. | Tā kā Eiropas Savienības pasākumi, finansēšanas procedūras, kā arī prioritātes ir orientētas galvenokārt uz lielām pilsētām, kurās ir vairāk nekā 1 00  000 iedzīvotāju, RK norāda, ka apmēram 56 % pilsētu ir no 5  000 līdz 1 00  000 iedzīvotāju. RK uzsver, ka liela nozīme ir mazo un vidēji lielo pilsētu ilgtspējas kumulatīvajai ietekmei, un norāda, ka mazākām pilsētām ir plašas iespējas izstrādāt un īstenot pilsētu ilgtspējīgas attīstības principus. |
| --- | --- |

12.

Tā kā Eiropas Savienības pasākumi, finansēšanas procedūras, kā arī prioritātes ir orientētas galvenokārt uz lielām pilsētām, kurās ir vairāk nekā 1 00  000 iedzīvotāju, RK norāda, ka apmēram 56 % pilsētu ir no 5  000 līdz 1 00  000 iedzīvotāju. RK uzsver, ka liela nozīme ir mazo un vidēji lielo pilsētu ilgtspējas kumulatīvajai ietekmei, un norāda, ka mazākām pilsētām ir plašas iespējas izstrādāt un īstenot pilsētu ilgtspējīgas attīstības principus.

| 13. | Uzsver: lai varētu noteikt kopīgus mērķus 2050. gadam, ir nepieciešama visaptveroša diskusija par ilgtspējīgu pilsētu virzību. |
| --- | --- |

13.

Uzsver: lai varētu noteikt kopīgus mērķus 2050. gadam, ir nepieciešama visaptveroša diskusija par ilgtspējīgu pilsētu virzību.

D.   
  Ierosinātie pasākumi

I.   Kā Eiropas Savienība varētu stimulēt pilsētas, lai tās realizētu pilsētu plānošanas un veidošanas pasākumus, kas atbilst ilgtspējīgas attīstības principiem?

a)   Daudzlīmeņu pārvaldība un mehānisms

| 14. | Pilsētas ir atbildīgas par pasākumu īstenošanu tādās jomās kā pilsētplānošana, attīstības politika, vides aizsardzība un enerģētikas politika. Tāpēc pilsētas ir vispiemērotākais pārvaldības līmenis, kas var īstenot pilsētu ilgtspējīgas attīstības pasākumus izmaksu ziņā pēc iespējas efektīvākā veidā. |
| --- | --- |

14.

Pilsētas ir atbildīgas par pasākumu īstenošanu tādās jomās kā pilsētplānošana, attīstības politika, vides aizsardzība un enerģētikas politika. Tāpēc pilsētas ir vispiemērotākais pārvaldības līmenis, kas var īstenot pilsētu ilgtspējīgas attīstības pasākumus izmaksu ziņā pēc iespējas efektīvākā veidā.

| 15. | Jāstiprina daudzlīmeņu pārvaldības princips, jo panākumi ir atkarīgi no kopēja darba pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā un vienotas pieejas, kurā iesaistītos gan pilsētas, kas atbild par pilsētvides attīstību, gan citi līmeņi (reģionālais, valsts un Eiropas līmenis), kuri dod ieguldījumu vispārējā ilgtspējā. |
| --- | --- |

15.

Jāstiprina daudzlīmeņu pārvaldības princips, jo panākumi ir atkarīgi no kopēja darba pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā un vienotas pieejas, kurā iesaistītos gan pilsētas, kas atbild par pilsētvides attīstību, gan citi līmeņi (reģionālais, valsts un Eiropas līmenis), kuri dod ieguldījumu vispārējā ilgtspējā.

| 16. | Reģionu komitejai – ES iestādei, kas pārstāv ES reģionu un pilsētu viedokli, un daudzu vietēja mēroga tīklu kontaktpunktam – jābūt centrālajam šīs pārvaldības sistēmas elementam. Tas nodrošinātu, ka ES tiesību akti ir orientēti uz stāvokli pilsētās un to vajadzībām. Turklāt tas ļautu tām uzņemties atbildību par pilsētas ilgtspējas pasākumiem. |
| --- | --- |

16.

Reģionu komitejai – ES iestādei, kas pārstāv ES reģionu un pilsētu viedokli, un daudzu vietēja mēroga tīklu kontaktpunktam – jābūt centrālajam šīs pārvaldības sistēmas elementam. Tas nodrošinātu, ka ES tiesību akti ir orientēti uz stāvokli pilsētās un to vajadzībām. Turklāt tas ļautu tām uzņemties atbildību par pilsētas ilgtspējas pasākumiem.

| 17. | Lai pilsētas kļūtu ilgtspējīgas, jāpiemēro “augšupēja”/“lejupēja” pieeja. Ar pilsētu iniciatīvu nav pietiekami. Ir vajadzīga vienota, ES līmenī īstenota koordinācija ar pietiekamu elastīguma pakāpi, kas pilsētām ļautu pašām sevi novērtēt, pamatojoties uz kopējiem ilgtspējīgu pilsētu kritērijiem, kā arī tiekties uz pilsētu ilgtspējības mērķiem, īstenojot savus pasākumus. Jāatvieglo arī piekļuve ES finansēšanas mehānismiem. Atbilstoši ES ierosinātajiem kritērijiem, kuru pamatā būtu Pamatprincipu kopums ilgtspējīgām Eiropas pilsētām (RFSC), tiktu veikta pilsētu ilgtspējas analīze un novērtētas stiprās un vājās puses. Ņemot vērā rezultātus, attiecīgā pilsēta varētu uzsākt attīstības virziena un piemērotāko pasākumu izstrādi sava stāvokļa uzlabošanai. Šos kritērijus varētu vērtēt atšķirīgi, ņemot vērā to nozīmīgumu. |
| --- | --- |

17.

Lai pilsētas kļūtu ilgtspējīgas, jāpiemēro “augšupēja”/“lejupēja” pieeja. Ar pilsētu iniciatīvu nav pietiekami. Ir vajadzīga vienota, ES līmenī īstenota koordinācija ar pietiekamu elastīguma pakāpi, kas pilsētām ļautu pašām sevi novērtēt, pamatojoties uz kopējiem ilgtspējīgu pilsētu kritērijiem, kā arī tiekties uz pilsētu ilgtspējības mērķiem, īstenojot savus pasākumus. Jāatvieglo arī piekļuve ES finansēšanas mehānismiem. Atbilstoši ES ierosinātajiem kritērijiem, kuru pamatā būtu Pamatprincipu kopums ilgtspējīgām Eiropas pilsētām (RFSC), tiktu veikta pilsētu ilgtspējas analīze un novērtētas stiprās un vājās puses. Ņemot vērā rezultātus, attiecīgā pilsēta varētu uzsākt attīstības virziena un piemērotāko pasākumu izstrādi sava stāvokļa uzlabošanai. Šos kritērijus varētu vērtēt atšķirīgi, ņemot vērā to nozīmīgumu.

| 18. | Vietējā, reģionālā un valsts līmeņa pārvaldei vajadzētu rūpēties par horizontālu un vertikālu koordināciju – tostarp sadarbību starp pašvaldībām un pārrobežu sadarbību –, kas pilsētu attīstības jomā nodrošina visaptverošu pieeju, lai novērstu dublēšanos un izvairītos no izolētiem un nekoordinētiem ieguldījumiem. |
| --- | --- |

18.

Vietējā, reģionālā un valsts līmeņa pārvaldei vajadzētu rūpēties par horizontālu un vertikālu koordināciju – tostarp sadarbību starp pašvaldībām un pārrobežu sadarbību –, kas pilsētu attīstības jomā nodrošina visaptverošu pieeju, lai novērstu dublēšanos un izvairītos no izolētiem un nekoordinētiem ieguldījumiem.

| 19. | RK atzinīgi vērtē jauno instrumentu – partnerības īstenošanas nolīgumus – un aicina Komisiju nodrošināt vairāk skaidrības un vadlīniju attiecībā uz pašvaldību iesaisti šajā instrumentā. |
| --- | --- |

19.

RK atzinīgi vērtē jauno instrumentu – partnerības īstenošanas nolīgumus – un aicina Komisiju nodrošināt vairāk skaidrības un vadlīniju attiecībā uz pašvaldību iesaisti šajā instrumentā.

| 20. | Tāpēc Reģionu komiteja ierosina ES līmenī, pamatojoties uz katalogu, kur ir kritēriji ar ieteikuma raksturu, noteikt kopējus ilgtspējīgu pilsētu mērķus, kas sasniedzami līdz 2050. gadam. Šos pasākumus, kas ir nepieciešami izvirzīto mērķu sasniegšanai, vajadzētu iekļaut jau Eiropas Komisijas izstrādātajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, kas sniedz vadlīnijas stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanai. Ilgtermiņa mērķu un kritēriju izstrāde būtu jābalsta uz pastāvošajām iniciatīvām šajā jomā, tostarp Leipcigas hartu par Ilgtspējīgām Eiropas pilsētām. |
| --- | --- |

20.

Tāpēc Reģionu komiteja ierosina ES līmenī, pamatojoties uz katalogu, kur ir kritēriji ar ieteikuma raksturu, noteikt kopējus ilgtspējīgu pilsētu mērķus, kas sasniedzami līdz 2050. gadam. Šos pasākumus, kas ir nepieciešami izvirzīto mērķu sasniegšanai, vajadzētu iekļaut jau Eiropas Komisijas izstrādātajos konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, kas sniedz vadlīnijas stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu īstenošanai. Ilgtermiņa mērķu un kritēriju izstrāde būtu jābalsta uz pastāvošajām iniciatīvām šajā jomā, tostarp Leipcigas hartu par Ilgtspējīgām Eiropas pilsētām.

b)   Sabiedrības līdzdalība un papildu finansēšanas mehānismi

| 21. | RK mudina vietējās un reģionālās pašvaldības savus pilsētu ilgtspējīgas attīstības konceptus apspriest ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dažādos pārvaldības līmeņos. Tādēļ sabiedriskā apspriešana ir ļoti piemērots veids, lai iesaistītu iedzīvotājus stratēģiju izstrādē. Tiklīdz ilgtspējas kritēriji būs izstrādāti, publiskas debates par šo kritēriju faktisko izpildi varētu mudināt arī citas pilsētas attīstīties ilgtspējas virzienā; |
| --- | --- |

21.

RK mudina vietējās un reģionālās pašvaldības savus pilsētu ilgtspējīgas attīstības konceptus apspriest ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām dažādos pārvaldības līmeņos. Tādēļ sabiedriskā apspriešana ir ļoti piemērots veids, lai iesaistītu iedzīvotājus stratēģiju izstrādē. Tiklīdz ilgtspējas kritēriji būs izstrādāti, publiskas debates par šo kritēriju faktisko izpildi varētu mudināt arī citas pilsētas attīstīties ilgtspējas virzienā;

| 22. | Komiteja aicina Eiropas Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu vienotu pieeju attiecībā uz pasākumiem pilsētu ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un ievāktu informāciju par to, kādi sekmīgi veicināšanas mehānismi jau pastāv. Vienota pieeja un elastīga procedūra pilsētām dotu iespēju, raugoties no ilgtermiņa perspektīvas, izvēlēties vislabākos pasākumus pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā. |
| --- | --- |

22.

Komiteja aicina Eiropas Komisiju sadarboties ar dalībvalstīm, lai izstrādātu vienotu pieeju attiecībā uz pasākumiem pilsētu ilgtspējīgas attīstības veicināšanai un ievāktu informāciju par to, kādi sekmīgi veicināšanas mehānismi jau pastāv. Vienota pieeja un elastīga procedūra pilsētām dotu iespēju, raugoties no ilgtermiņa perspektīvas, izvēlēties vislabākos pasākumus pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā.

| 23. | Pilsētām un mazpilsētām būtu jāveicina inovatīva un efektīva partnerība starp publisko un privāto sektoru, lai pēc iespējas labāk varētu īstenot projektus, kas atbilst pilsētu ilgtspējīgas attīstības konceptam. |
| --- | --- |

23.

Pilsētām un mazpilsētām būtu jāveicina inovatīva un efektīva partnerība starp publisko un privāto sektoru, lai pēc iespējas labāk varētu īstenot projektus, kas atbilst pilsētu ilgtspējīgas attīstības konceptam.

II.   Kā labāk varētu izplatīt informāciju par esošajiem un pieejamajiem ES finansēšanas instrumentiem ilgtspējīgas attīstības veicināšanai pilsētās un kā ES varētu veicināt efektīvāku apmaiņu ar informāciju un zināšanām par labākajām idejām un pasākumiem saistībā ar pilsētu ilgtspēju Eiropas Savienībā (Komisijas b) un c) jautājumi)?

| 24. | Izmēģinājuma projektu atbalstam jāizmanto jau esošās finansējuma iespējas un struktūras, arī tās, kas paredzētas programmā LIFE+. Jau patlaban tiek sekmīgi īstenota EIB programma energoefektivitātes pasākumu finansēšanai, un būtu jāpēta iespējas izstrādāt līdzīgas programmas arī citās ar ilgtspēju saistītās jomās. |
| --- | --- |

24.

Izmēģinājuma projektu atbalstam jāizmanto jau esošās finansējuma iespējas un struktūras, arī tās, kas paredzētas programmā LIFE+. Jau patlaban tiek sekmīgi īstenota EIB programma energoefektivitātes pasākumu finansēšanai, un būtu jāpēta iespējas izstrādāt līdzīgas programmas arī citās ar ilgtspēju saistītās jomās.

| 25. | Jāveicina projektu grupēšana – tas ir mehānisms, ko dažreiz izmanto praksē, lai vienā grupā apvienotu vairākas pašvaldības, kurām ir vienāds mērķis. Tas atvieglo nelielu projektu finansēšanu un ir svarīgs attiecīgajam reģionam. |
| --- | --- |

25.

Jāveicina projektu grupēšana – tas ir mehānisms, ko dažreiz izmanto praksē, lai vienā grupā apvienotu vairākas pašvaldības, kurām ir vienāds mērķis. Tas atvieglo nelielu projektu finansēšanu un ir svarīgs attiecīgajam reģionam.

| 26. | Ilgtspējīgu pilsētu koncepta īstenošanā viens no svarīgākajiem faktoriem ir sabiedrības informētības uzlabošana un stimulu piedāvāšana. Pasākumi, kas vērsti uz ūdens taupīšanu, atkritumu un kompostēšanas iekārtu izbūvi, sabiedriskā transporta plašāku izmantošanu un energotaupību, nav pietiekami, lai sabiedrību aktīvi un visaptveroši iesaistītu ilgtspējīgu pilsētu veidošanā. RK aicina Eiropas Komisiju pilsētām ierosināt ieviest vizuālus informācijas pasākumus, lai iedzīvotājus regulāri varētu labāk informēt par stāvokli pilsētā (dati par gaisa piesārņojumu, satiksmes sastrēgumiem u. tml.). |
| --- | --- |

26.

Ilgtspējīgu pilsētu koncepta īstenošanā viens no svarīgākajiem faktoriem ir sabiedrības informētības uzlabošana un stimulu piedāvāšana. Pasākumi, kas vērsti uz ūdens taupīšanu, atkritumu un kompostēšanas iekārtu izbūvi, sabiedriskā transporta plašāku izmantošanu un energotaupību, nav pietiekami, lai sabiedrību aktīvi un visaptveroši iesaistītu ilgtspējīgu pilsētu veidošanā. RK aicina Eiropas Komisiju pilsētām ierosināt ieviest vizuālus informācijas pasākumus, lai iedzīvotājus regulāri varētu labāk informēt par stāvokli pilsētā (dati par gaisa piesārņojumu, satiksmes sastrēgumiem u. tml.).

| 27. | Reģionu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas darbu, kura mērķis ir nodrošināt tīmekļa portālu kā vienotu kontaktpunktu, un mudina tā locekļus sniegt attiecīgu informāciju, ja tāda tiek prasīta. RK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka informācija par kritērijiem, finansēšanas instrumentiem un iniciatīvām sasniedz pilsētas. Iesaistot ES iestādes, to pārstāvniecības dalībvalstīs, vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības un visas citas attiecīgās ieinteresētās puses, būtu jāizstrādā atbilstoši komunikācijas plāni. |
| --- | --- |

27.

Reģionu komiteja atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas darbu, kura mērķis ir nodrošināt tīmekļa portālu kā vienotu kontaktpunktu, un mudina tā locekļus sniegt attiecīgu informāciju, ja tāda tiek prasīta. RK aicina dalībvalstis nodrošināt, ka informācija par kritērijiem, finansēšanas instrumentiem un iniciatīvām sasniedz pilsētas. Iesaistot ES iestādes, to pārstāvniecības dalībvalstīs, vietējo un reģionālo pašvaldību apvienības un visas citas attiecīgās ieinteresētās puses, būtu jāizstrādā atbilstoši komunikācijas plāni.

| 28. | ES līmeņa centienos atbalstīt ilgtspējīgas pilsētas jāiesaista pašreizējie forumi un struktūras, kā arī to datu bankas un iniciatīvas, un tie jāizmanto, lai rosinātu sadarbību starp pilsētām un sadarbību starp pilsētām un reģioniem, kas jau iesaistīti tīklos, piemēram, Pilsētas mēru pakts, Pamatprincipu kopums ilgtspējīgām Eiropas pilsētām (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI, Pasaules klimata pārmaiņu alianse. |
| --- | --- |

28.

ES līmeņa centienos atbalstīt ilgtspējīgas pilsētas jāiesaista pašreizējie forumi un struktūras, kā arī to datu bankas un iniciatīvas, un tie jāizmanto, lai rosinātu sadarbību starp pilsētām un sadarbību starp pilsētām un reģioniem, kas jau iesaistīti tīklos, piemēram, Pilsētas mēru pakts, Pamatprincipu kopums ilgtspējīgām Eiropas pilsētām (RFSC), EnergyCities, Eurocities, ICLEI, Pasaules klimata pārmaiņu alianse.

| 29. | Eiropas Komisijai vajadzētu pārbaudīt un stiprināt savu komunikācijas stratēģiju, ņemot vērā jauno finansēšanas periodu, un rosināt dalībvalstis, kā arī mazpilsētas un pilsētas reāli izmantot Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF) pilsētu ilgtspējīgai attīstībai paredzētos 5 % līdzekļu. |
| --- | --- |

29.

Eiropas Komisijai vajadzētu pārbaudīt un stiprināt savu komunikācijas stratēģiju, ņemot vērā jauno finansēšanas periodu, un rosināt dalībvalstis, kā arī mazpilsētas un pilsētas reāli izmantot Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF) pilsētu ilgtspējīgai attīstībai paredzētos 5 % līdzekļu.

| 30. | Reģionu komiteja, piedāvājot izmantot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un sadarbojoties ar Eiropas Komisiju un ieinteresētajām personām, turpinās izplatīt informāciju un veicināt labu praksi saistībā ar ilgtspējīgām pilsētām, kā arī pieejamajām finansēšanas iespējām. |
| --- | --- |

30.

Reģionu komiteja, piedāvājot izmantot vietējo un reģionālo pašvaldību pieredzi un sadarbojoties ar Eiropas Komisiju un ieinteresētajām personām, turpinās izplatīt informāciju un veicināt labu praksi saistībā ar ilgtspējīgām pilsētām, kā arī pieejamajām finansēšanas iespējām.

| 31. | RK atkārtoti apliecina atbalstu strukturētu īstenošanas un informācijas sistēmu (SIIF) izveidei visiem svarīgākajiem ES vides tiesību aktiem un aicina EK iesaistīt tajās VRP. |
| --- | --- |

31.

RK atkārtoti apliecina atbalstu strukturētu īstenošanas un informācijas sistēmu (SIIF) izveidei visiem svarīgākajiem ES vides tiesību aktiem un aicina EK iesaistīt tajās VRP.

| 32. | Komiteja uzsver, ka ilgtspējīgiem un videi draudzīgiem mobilitātes pilsētās plāniem ir svarīga nozīme pilsētu ilgtspējas veidošanā. Citus priekšlikumus par pilsētu un to transporta ilgtspēju RK ir izteikusi atzinumos, kuros analizēts tiesību aktu kopums par mobilitāti pilsētās. (3) |
| --- | --- |

32.

Komiteja uzsver, ka ilgtspējīgiem un videi draudzīgiem mobilitātes pilsētās plāniem ir svarīga nozīme pilsētu ilgtspējas veidošanā. Citus priekšlikumus par pilsētu un to transporta ilgtspēju RK ir izteikusi atzinumos, kuros analizēts tiesību aktu kopums par mobilitāti pilsētās. (3)

| 33. | Eiropas Savienībai vajadzētu veicināt, tālāk atbalstīt un piemērotos gadījumos izvērst pastāvošās iniciatīvas, inovāciju un paraugpraksi pilsētās, kā arī tīklu veidošanu un pieredzes apmaiņu, un pilsētas būtu jāstimulē ilgtspējīgas attīstības jomā pašām uzņemties celmlauža lomu. RK šajā sakarā norāda uz inovatīviem pasākumiem pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā, kuri laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam jāatbalsta ar ERAF līdzekļiem. Šādi pasākumi ir arī izmēģinājuma projekti, kuru mērķis ir izmēģināt jaunus risinājumus ES līmeņa nozīmīgām problēmām, kas saistītas ar pilsētu ilgtspējīgu attīstību. |
| --- | --- |

33.

Eiropas Savienībai vajadzētu veicināt, tālāk atbalstīt un piemērotos gadījumos izvērst pastāvošās iniciatīvas, inovāciju un paraugpraksi pilsētās, kā arī tīklu veidošanu un pieredzes apmaiņu, un pilsētas būtu jāstimulē ilgtspējīgas attīstības jomā pašām uzņemties celmlauža lomu. RK šajā sakarā norāda uz inovatīviem pasākumiem pilsētu ilgtspējīgas attīstības jomā, kuri laika posmā no 2014. līdz 2020. gadam jāatbalsta ar ERAF līdzekļiem. Šādi pasākumi ir arī izmēģinājuma projekti, kuru mērķis ir izmēģināt jaunus risinājumus ES līmeņa nozīmīgām problēmām, kas saistītas ar pilsētu ilgtspējīgu attīstību.

| 34. | RK arī aicina EK atbalstīt un izvērst vietējo tīklu ierosinātos veiksmīgos projektus, piemēram, salīdzinošās izvērtēšanas un savstarpējās mācīšanās pasākumus, tostarp objektu apmeklējumus, “zaļo” mērķsadarbību, partneru divpusējo konsultēšanos un instruēšanu, hospitācijas, pārskatus un novērtēšanu, kā arī pilsētas ekspertu mobilitātes shēmas. |
| --- | --- |

34.

RK arī aicina EK atbalstīt un izvērst vietējo tīklu ierosinātos veiksmīgos projektus, piemēram, salīdzinošās izvērtēšanas un savstarpējās mācīšanās pasākumus, tostarp objektu apmeklējumus, “zaļo” mērķsadarbību, partneru divpusējo konsultēšanos un instruēšanu, hospitācijas, pārskatus un novērtēšanu, kā arī pilsētas ekspertu mobilitātes shēmas.

| 35. | Valstu, reģionālajā un vietējā līmenī varētu noteikt kontaktpunktus pilsētu ilgtspējīgas attīstības jautājumos (angļu valodā: Focal Points). Ar to palīdzību būtu vieglāk koordinēt atsevišķus pasākumus, tostarp apmaiņas programmas speciālistiem. NUTS II attīstības līmeņa reģionu enerģētikas aģentūras un pārvaldes iestādes varētu veikt koordinācijas funkciju. Tām jau ir izveidots efektīvs saziņas tīkls ar to jurisdikcijā esošajām aglomerācijām un tām ir zināma pieredze ES programmu koordinēšanā. |
| --- | --- |

35.

Valstu, reģionālajā un vietējā līmenī varētu noteikt kontaktpunktus pilsētu ilgtspējīgas attīstības jautājumos (angļu valodā: Focal Points). Ar to palīdzību būtu vieglāk koordinēt atsevišķus pasākumus, tostarp apmaiņas programmas speciālistiem. NUTS II attīstības līmeņa reģionu enerģētikas aģentūras un pārvaldes iestādes varētu veikt koordinācijas funkciju. Tām jau ir izveidots efektīvs saziņas tīkls ar to jurisdikcijā esošajām aglomerācijām un tām ir zināma pieredze ES programmu koordinēšanā.

III.   Kā varētu stimulēt pilsētas, kurās ir vairāk nekā 1 00  000 iedzīvotāju, pieteikties konkursā, lai kandidētu uz nomināciju “Eiropas zaļā galvaspilsēta”?

| 36. | Konkurss par goda nosaukumu “Eiropas zaļā galvaspilsēta” ir bijis gana veiksmīgs un būtu pilnveidojams. Eiropas kultūras galvaspilsētas piemērs liecina, ka tādai nominācijai, kurai ir juridiskais un finansiālais pamats, ir pat vēl lielākas iespējas rosināt pilsētu dalību un dot ilgtermiņa rezultātus. RK uzskata, ka šādā virzienā būtu jāattīsta arī nominācija “Eiropas zaļā galvaspilsēta”. |
| --- | --- |

36.

Konkurss par goda nosaukumu “Eiropas zaļā galvaspilsēta” ir bijis gana veiksmīgs un būtu pilnveidojams. Eiropas kultūras galvaspilsētas piemērs liecina, ka tādai nominācijai, kurai ir juridiskais un finansiālais pamats, ir pat vēl lielākas iespējas rosināt pilsētu dalību un dot ilgtermiņa rezultātus. RK uzskata, ka šādā virzienā būtu jāattīsta arī nominācija “Eiropas zaļā galvaspilsēta”.

| 37. | Viens no “Eiropas zaļās galvaspilsētas” konkursa aspektiem, ko vajadzētu pārskatīt, ir tas, ka saskaņā ar pašreiz spēkā esošo atbilstības robežvērtību konkursā var pieteikties tikai pilsētas, kurās ir vairāk nekā 1 00  000 iedzīvotāju. Tāpēc RK iesaka izveidot otru kategoriju pilsētām un mazpilsētām ar vismaz 50  000 iedzīvotāju, lai šādā veidā pavērtu papildu iespējas arī mazākām Eiropas pilsētām. Tādā gadījumā šīs kategorijas kritērijus varētu pielāgot mazāku pilsētu resursiem un vajadzībām, lai konkursā varētu piedalīties pēc iespējas vairāk kandidātu. |
| --- | --- |

37.

Viens no “Eiropas zaļās galvaspilsētas” konkursa aspektiem, ko vajadzētu pārskatīt, ir tas, ka saskaņā ar pašreiz spēkā esošo atbilstības robežvērtību konkursā var pieteikties tikai pilsētas, kurās ir vairāk nekā 1 00  000 iedzīvotāju. Tāpēc RK iesaka izveidot otru kategoriju pilsētām un mazpilsētām ar vismaz 50  000 iedzīvotāju, lai šādā veidā pavērtu papildu iespējas arī mazākām Eiropas pilsētām. Tādā gadījumā šīs kategorijas kritērijus varētu pielāgot mazāku pilsētu resursiem un vajadzībām, lai konkursā varētu piedalīties pēc iespējas vairāk kandidātu.

| 38. | RK aicina stiprināt “Eiropas zaļās galvaspilsētas” tīklu, lai konkursa “Eiropas zaļā galvaspilsēta” uzvarētāji un dalībnieki par savām pilsētām sniegtu informāciju plašai sabiedrībai, apmainītos ar informāciju par sasniegtajiem rezultātiem un tehniskajām idejām, tam izmantojot īpaši šim mērķim paredzētu forumu vai arī esošās struktūras. |
| --- | --- |

38.

RK aicina stiprināt “Eiropas zaļās galvaspilsētas” tīklu, lai konkursa “Eiropas zaļā galvaspilsēta” uzvarētāji un dalībnieki par savām pilsētām sniegtu informāciju plašai sabiedrībai, apmainītos ar informāciju par sasniegtajiem rezultātiem un tehniskajām idejām, tam izmantojot īpaši šim mērķim paredzētu forumu vai arī esošās struktūras.

| 39. | RK aktīvi popularizē konkursu “Eiropas zaļā galvaspilsēta” un ierosina par vides jautājumiem atbildīgajam Eiropas Komisijas loceklim nosūtīt vēstuli, kurā būtu iekļauts aicinājums palielināt pilsētu un reģionu informētību par konkursu, ne tikai visām dalībvalstīm, bet, iespējams, arī vides organizācijām, kuras cieši sadarbojas ar pilsētām un mazpilsētām. |
| --- | --- |

39.

RK aktīvi popularizē konkursu “Eiropas zaļā galvaspilsēta” un ierosina par vides jautājumiem atbildīgajam Eiropas Komisijas loceklim nosūtīt vēstuli, kurā būtu iekļauts aicinājums palielināt pilsētu un reģionu informētību par konkursu, ne tikai visām dalībvalstīm, bet, iespējams, arī vides organizācijām, kuras cieši sadarbojas ar pilsētām un mazpilsētām.

| 40. | Būtu jāapsver iespēja piešķirt Komisijas balvu par labāko Eiropas ekorajonu, lai sekmētu nabadzīgu vai nelabvēlīgu teritoriju atjaunošanu un aicinātu vietējās kopienas iesaistīties teritoriju apsaimniekošanā. |
| --- | --- |

40.

Būtu jāapsver iespēja piešķirt Komisijas balvu par labāko Eiropas ekorajonu, lai sekmētu nabadzīgu vai nelabvēlīgu teritoriju atjaunošanu un aicinātu vietējās kopienas iesaistīties teritoriju apsaimniekošanā.

| 41. | Papildus Eiropas Komisijas iniciatīvām jāapsver arī citi konkursi, ko varētu īstenot vietējā, reģionālajā un valsts līmenī (piemēram, Zaļā karoga, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas, videi draudzīga transporta veicināšanas balva u. c.). |
| --- | --- |

41.

Papildus Eiropas Komisijas iniciatīvām jāapsver arī citi konkursi, ko varētu īstenot vietējā, reģionālajā un valsts līmenī (piemēram, Zaļā karoga, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanas, videi draudzīga transporta veicināšanas balva u. c.).

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Komisijas pētījums “Acquis vides jomā neīstenošanas izmaksas”, COWI 2011

1

Acquis vides jomā neīstenošanas izmaksas”

(2)  COR-2013-06902; CoR-2014-02646.

2

(3)  COR-2014-00090.

3

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/30 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/30

---

Reģionu komitejas atzinums “ES turpmākā politika tieslietu un iekšlietu jomā”

2014/C 271/06

| Ziņotāja | Lotta Håkansson-Harju (SE/PSE), Järfälla pašvaldības padomes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti | Atvērta un droša Eiropa: mērķa īstenošana
  COM(2014) 154 final
  ES Tiesiskuma programma laikposmam līdz 2020. gadam – uzticēšanās, mobilitātes un izaugsmes stiprināšana Eiropas Savienībā
  COM(2014) 144 final |

Ziņotāja

Lotta Håkansson-Harju (SE/PSE), Järfälla pašvaldības padomes locekle

Atsauces dokumenti

Atvērta un droša Eiropa: mērķa īstenošana

COM(2014) 154 final

ES Tiesiskuma programma laikposmam līdz 2020. gadam – uzticēšanās, mobilitātes un izaugsmes stiprināšana Eiropas Savienībā

COM(2014) 144 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgi ieteikumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas nolūku ar pareizu īstenošanu un efektīvu uzraudzību (monitoringu) konsolidēt līdzšinējo progresu tieslietu un iekšlietu jomā. Vienlaikus Komiteja uzsver, ka šīs konsolidācijas gaitā var tapt papildu juridiskie instrumenti, ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, lai novērstu pašreizējos trūkumus un Eiropas Savienībai ļautu elastīgi reaģēt uz jauniem globāliem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas nolūku ar pareizu īstenošanu un efektīvu uzraudzību (monitoringu) konsolidēt līdzšinējo progresu tieslietu un iekšlietu jomā. Vienlaikus Komiteja uzsver, ka šīs konsolidācijas gaitā var tapt papildu juridiskie instrumenti, ņemot vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes principu, lai novērstu pašreizējos trūkumus un Eiropas Savienībai ļautu elastīgi reaģēt uz jauniem globāliem izaicinājumiem;

| 2. | uzsver, ka visos līmeņos konkrētāk jāpievēršas saistībām, ko ES uzņēmusies pildīt pamattiesību jomā. Eiropas Savienībai, saskaņā ar tās Pamattiesību hartu, jāturpina un jāattīsta darbs šajā lomā, lai tā arī turpmāk būtu telpa, kurā raksturīga atvērtība un drošība, kas tiek veidota, pamatojoties uz pamattiesību kopīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka visos līmeņos konkrētāk jāpievēršas saistībām, ko ES uzņēmusies pildīt pamattiesību jomā. Eiropas Savienībai, saskaņā ar tās Pamattiesību hartu, jāturpina un jāattīsta darbs šajā lomā, lai tā arī turpmāk būtu telpa, kurā raksturīga atvērtība un drošība, kas tiek veidota, pamatojoties uz pamattiesību kopīgu ievērošanu;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija izstrādājusi satvaru, ar ko dalībvalstīs novērš sistēmiskus draudus tiesiskas valsts principam, jo tiesiska valsts, kuras pamatā ir vienlīdzības likuma priekšā princips, ir priekšnoteikums pamattiesību piemērošanai un ievērošanai Eiropas Savienībā (1); |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija izstrādājusi satvaru, ar ko dalībvalstīs novērš sistēmiskus draudus tiesiskas valsts principam, jo tiesiska valsts, kuras pamatā ir vienlīdzības likuma priekšā princips, ir priekšnoteikums pamattiesību piemērošanai un ievērošanai Eiropas Savienībā (1);

| 4. | norāda, ka ES Pamattiesību hartā ietvertas gan visiem cilvēkiem piekritīgas pamattiesības, gan Eiropas Savienības pilsoņu īpašās tiesības. Lai visas šīs tiesības īstenotu attiecībā pret ikvienu indivīdu, ir vajadzīga plaša vairāku līmeņu sadarbība, kurā nozīmīga, aktīva un tālredzīga loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka ES Pamattiesību hartā ietvertas gan visiem cilvēkiem piekritīgas pamattiesības, gan Eiropas Savienības pilsoņu īpašās tiesības. Lai visas šīs tiesības īstenotu attiecībā pret ikvienu indivīdu, ir vajadzīga plaša vairāku līmeņu sadarbība, kurā nozīmīga, aktīva un tālredzīga loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 5. | uzsver, ka pamati iekļaujošai sabiedrībai, kurā patiesi respektē pamattiesības, tātad, sabiedrībai, kurā raksturīga vienlīdzība, daudzveidība un vājāko aizsardzība, tiek likti vietējā kopienā. Vienlaikus vietējais un reģionālais līmenis ir tas, kurā visvairāk izpaužas tieslietu un iekšlietu jomas problēmas un kurā indivīds visvairāk izjūt to ietekmi; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pamati iekļaujošai sabiedrībai, kurā patiesi respektē pamattiesības, tātad, sabiedrībai, kurā raksturīga vienlīdzība, daudzveidība un vājāko aizsardzība, tiek likti vietējā kopienā. Vienlaikus vietējais un reģionālais līmenis ir tas, kurā visvairāk izpaužas tieslietu un iekšlietu jomas problēmas un kurā indivīds visvairāk izjūt to ietekmi;

| 6. | atbalsta Komisijas priekšlikumu pieņemt papildus tiesību aktus, kas atvieglotu ikdienas dzīvi un sekmētu izaugsmi, kas būtu lietderīgi, efektīvi un veicinātu spēkā esošo tiesību aktu iespējami plašāku saskaņošanu un vienkāršošanu. Tiesību aktu izstrādes metodes uzlabošana sekmēs ekonomikas izaugsmi, tādējādi veicinot uzņēmējdarbības attiecības un atvieglojot ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

6.

atbalsta Komisijas priekšlikumu pieņemt papildus tiesību aktus, kas atvieglotu ikdienas dzīvi un sekmētu izaugsmi, kas būtu lietderīgi, efektīvi un veicinātu spēkā esošo tiesību aktu iespējami plašāku saskaņošanu un vienkāršošanu. Tiesību aktu izstrādes metodes uzlabošana sekmēs ekonomikas izaugsmi, tādējādi veicinot uzņēmējdarbības attiecības un atvieglojot ikdienas dzīvi;

| 7. | iesaka Eiropas Komisijai koncentrēties uz konkrētiem un pragmatiskiem leģislatīviem priekšlikumiem, kas – it īpaši ekonomikas un sociālo problēmu saasināšanās laikā – sniegtu tiešus pozitīvus ieguvumus iedzīvotājiem un konkrēti palīdzētu viņiem atrisināt ikdienā sastopamas grūtības. Minētās problēmas visbiežāk rodas mazāk attīstītos pārrobežu reģionos, kuros iedzīvotāju saimniecisko un sociālo darbību apgrūtina būtiski sarežģījumi; |
| --- | --- |

7.

iesaka Eiropas Komisijai koncentrēties uz konkrētiem un pragmatiskiem leģislatīviem priekšlikumiem, kas – it īpaši ekonomikas un sociālo problēmu saasināšanās laikā – sniegtu tiešus pozitīvus ieguvumus iedzīvotājiem un konkrēti palīdzētu viņiem atrisināt ikdienā sastopamas grūtības. Minētās problēmas visbiežāk rodas mazāk attīstītos pārrobežu reģionos, kuros iedzīvotāju saimniecisko un sociālo darbību apgrūtina būtiski sarežģījumi;

| 8. | tāpēc uzskata: lai varētu pilnībā ievērot visu iedzīvotāju pamattiesības, ir vajadzīgs kopīgs un izlēmīgs darbs un kopīga atbildības uzņemšanās visos līmeņos. Darbs pamattiesību īstenošanas jomā jāuztver kā ilgtermiņa nepārtraukts process. Vietējā, reģionālajā, valsts un ES līmenī jānostiprina kopīgs redzējums par to, kā šo darbu veikt. Ja dažādu līmeņu sadarbība īsti nefunkcionē, tas draud ar radikālu, rasistisku un ksenofobiski noskaņotu spēku iesaistīšanos, apdraudot ES pozitīvo attīstību kopumā; |
| --- | --- |

8.

tāpēc uzskata: lai varētu pilnībā ievērot visu iedzīvotāju pamattiesības, ir vajadzīgs kopīgs un izlēmīgs darbs un kopīga atbildības uzņemšanās visos līmeņos. Darbs pamattiesību īstenošanas jomā jāuztver kā ilgtermiņa nepārtraukts process. Vietējā, reģionālajā, valsts un ES līmenī jānostiprina kopīgs redzējums par to, kā šo darbu veikt. Ja dažādu līmeņu sadarbība īsti nefunkcionē, tas draud ar radikālu, rasistisku un ksenofobiski noskaņotu spēku iesaistīšanos, apdraudot ES pozitīvo attīstību kopumā;

| 9. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību centrālo lomu tieslietu un iekšlietu politikas jomā. Tām ir galvenā atbildība par pašreizējo valsts un Eiropas tiesību normu dažādo aspektu īstenošanu; tās izstrādā un izmēģina jaunus politiskus risinājumus; tās palīdz cilvēkiem izmantot viņu pamattiesības, kā arī apkopo informāciju un pieredzi, kas nepieciešama šo politikas jomu tālākai attīstībai. Tādējādi vietējās un reģionālās pašvaldības spēj sniegt lielu ieguldījumu politikas izstrādē, no plānošanas un īstenošanas līdz uzraudzībai un novērtēšanai; |
| --- | --- |

9.

uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību centrālo lomu tieslietu un iekšlietu politikas jomā. Tām ir galvenā atbildība par pašreizējo valsts un Eiropas tiesību normu dažādo aspektu īstenošanu; tās izstrādā un izmēģina jaunus politiskus risinājumus; tās palīdz cilvēkiem izmantot viņu pamattiesības, kā arī apkopo informāciju un pieredzi, kas nepieciešama šo politikas jomu tālākai attīstībai. Tādējādi vietējās un reģionālās pašvaldības spēj sniegt lielu ieguldījumu politikas izstrādē, no plānošanas un īstenošanas līdz uzraudzībai un novērtēšanai;

| 10. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tāpēc ir nozīmīgi partneri tieslietu un iekšlietu politikas veidošanā un īstenošanā. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi atzīt vietējās pašvaldības un reģionus par pilntiesīgiem partneriem šajās politikas jomās un dot tām iespēju uzņemties savu atbildības daļu; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tāpēc ir nozīmīgi partneri tieslietu un iekšlietu politikas veidošanā un īstenošanā. Tādēļ Komiteja aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi atzīt vietējās pašvaldības un reģionus par pilntiesīgiem partneriem šajās politikas jomās un dot tām iespēju uzņemties savu atbildības daļu;

| 11. | uzskata, ka tieslietu un iekšlietu politika būtu jākoordinē ar pārējām ES politikas jomām. Komiteja norāda uz nepieciešamību labāk koordinēt jautājumus, kas skar, no vienas puses, tieslietu un iekšlietu politikas aspektus un, no otras puses, ES ekonomisko, sociālo politiku un ārpolitiku, lai stiprinātu tiesību ievērošanu visās jomās un uzlabotu to saskaņotību. Tieslietu un iekšlietu politika jākoordinē ar ekonomikas un sociālo politiku, izmantojot struktūrfondus un ieguldot Eiropas līdzekļus – sevišķi, mazāk attīstītos reģionos – īpaši, izglītības un nodarbinātības jomā. Komiteja arī piekrīt Komisijai, ka tieslietu un iekšlietu politika jāiekļauj ES vispārējā ārpolitikā tādā veidā, kas stiprina dialogu un ciešāku sadarbību ar trešām valstīm un rada sinerģijas ar citām ES politikas jomām (2); |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka tieslietu un iekšlietu politika būtu jākoordinē ar pārējām ES politikas jomām. Komiteja norāda uz nepieciešamību labāk koordinēt jautājumus, kas skar, no vienas puses, tieslietu un iekšlietu politikas aspektus un, no otras puses, ES ekonomisko, sociālo politiku un ārpolitiku, lai stiprinātu tiesību ievērošanu visās jomās un uzlabotu to saskaņotību. Tieslietu un iekšlietu politika jākoordinē ar ekonomikas un sociālo politiku, izmantojot struktūrfondus un ieguldot Eiropas līdzekļus – sevišķi, mazāk attīstītos reģionos – īpaši, izglītības un nodarbinātības jomā. Komiteja arī piekrīt Komisijai, ka tieslietu un iekšlietu politika jāiekļauj ES vispārējā ārpolitikā tādā veidā, kas stiprina dialogu un ciešāku sadarbību ar trešām valstīm un rada sinerģijas ar citām ES politikas jomām (2);

Stiprināt tiesisku Eiropu

| 12. | norāda, ka visu līmeņu iestādēm aktīvi jāiesaistās visu cilvēku pamattiesību aizsardzībā un veicināšanā. Ņemot vērā to tuvumu iedzīvotājiem, vietējās un reģionālās pašvaldības ir īpaši atbildīgas par labākas izpratnes veicināšanu pamattiesību jomā; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka visu līmeņu iestādēm aktīvi jāiesaistās visu cilvēku pamattiesību aizsardzībā un veicināšanā. Ņemot vērā to tuvumu iedzīvotājiem, vietējās un reģionālās pašvaldības ir īpaši atbildīgas par labākas izpratnes veicināšanu pamattiesību jomā;

| 13. | uzsver, ka pamattiesības un pamatbrīvības ir visiem cilvēkiem neatkarīgi no dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, īpašām ģenētiskām pazīmēm, valodas, reliģijas vai pārliecības, politiskiem vai citiem uzskatiem, piederības mazākumtautībai, īpašuma, izcelšanās, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; turklāt īpaša uzmanība politikas plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā vienmēr jāpievērš tā sauktajām neaizsargātajām grupām, tas ir, bērniem, migrantiem bez dokumentiem, patvēruma meklētājiem u. c.; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka pamattiesības un pamatbrīvības ir visiem cilvēkiem neatkarīgi no dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, īpašām ģenētiskām pazīmēm, valodas, reliģijas vai pārliecības, politiskiem vai citiem uzskatiem, piederības mazākumtautībai, īpašuma, izcelšanās, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; turklāt īpaša uzmanība politikas plānošanā, īstenošanā, uzraudzībā un novērtēšanā vienmēr jāpievērš tā sauktajām neaizsargātajām grupām, tas ir, bērniem, migrantiem bez dokumentiem, patvēruma meklētājiem u. c.;

| 14. | uzskata: lai ierobežotu daudzās ES dalībvalstīs sastopamā ekstrēmisma, rasisma un ksenofobijas izplatību, ļoti svarīga ir stratēģiska komunikācija par visu līmeņu atbildību saistībā ar pamattiesību ievērošanu, aizsardzību, īstenošanu un veicināšanu, lai izpildītu kopējas starptautiskas saistības, kā arī par ilgtermiņa ieguvumiem, ko sniedz patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšana; |
| --- | --- |

14.

uzskata: lai ierobežotu daudzās ES dalībvalstīs sastopamā ekstrēmisma, rasisma un ksenofobijas izplatību, ļoti svarīga ir stratēģiska komunikācija par visu līmeņu atbildību saistībā ar pamattiesību ievērošanu, aizsardzību, īstenošanu un veicināšanu, lai izpildītu kopējas starptautiskas saistības, kā arī par ilgtermiņa ieguvumiem, ko sniedz patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšana;

| 15. | uzskata, ka zināšanas par pamattiesību praktisko īstenošanu ir viens no galvenajiem faktoriem, veidojot Eiropas tiesiskuma telpu, kurā tiek respektētas un veicinātas pamattiesības, daudzveidība un sadarbība. Tāpēc Reģionu komiteja atzinīgi vērtē internetā atrodamo ceļvedi, ko izstrādājusi ES Pamattiesību aģentūra un kas, izmantojot daudzlīmeņu pieeju, palīdz vietējo, reģionālo un valsts iestāžu ierēdņu ikdienas darbu vērst uz pamattiesību labāku aizsardzību un veicināšanu (3). Reģionu komiteja aicina Komisiju piešķirt papildu resursus, lai izstrādātu, aktualizētu un izplatītu šāda veida praktiskus instrumentus, kas ir noderīgi ierēdņiem un visu līmeņu vēlētiem pārstāvjiem; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka zināšanas par pamattiesību praktisko īstenošanu ir viens no galvenajiem faktoriem, veidojot Eiropas tiesiskuma telpu, kurā tiek respektētas un veicinātas pamattiesības, daudzveidība un sadarbība. Tāpēc Reģionu komiteja atzinīgi vērtē internetā atrodamo ceļvedi, ko izstrādājusi ES Pamattiesību aģentūra un kas, izmantojot daudzlīmeņu pieeju, palīdz vietējo, reģionālo un valsts iestāžu ierēdņu ikdienas darbu vērst uz pamattiesību labāku aizsardzību un veicināšanu (3). Reģionu komiteja aicina Komisiju piešķirt papildu resursus, lai izstrādātu, aktualizētu un izplatītu šāda veida praktiskus instrumentus, kas ir noderīgi ierēdņiem un visu līmeņu vēlētiem pārstāvjiem;

| 16. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā to centrālo lomu, lielās spējas un pieredzi, ir vajadzīgs forums, kas ļautu apmainīties ar informāciju un paraugpraksi starp vietējām un reģionālajām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un citiem pārvaldes līmeņiem (valsts, Eiropas un starptautisko). Tāpēc Reģionu komiteja aicina ES to arī turpmāk atbalstīt ar mērķtiecīgiem pasākumiem vai programmām; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā to centrālo lomu, lielās spējas un pieredzi, ir vajadzīgs forums, kas ļautu apmainīties ar informāciju un paraugpraksi starp vietējām un reģionālajām iestādēm, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un citiem pārvaldes līmeņiem (valsts, Eiropas un starptautisko). Tāpēc Reģionu komiteja aicina ES to arī turpmāk atbalstīt ar mērķtiecīgiem pasākumiem vai programmām;

| 17. | uzskata, ka gada ziņojumā par ES Pamattiesību hartu jāņem vērā informācija par Hartas īstenošanu vietējā un reģionālajā līmenī. Tādējādi tiktu atklātas jomas, kurās vietējām un reģionālajām iestādēm būtu jāpieliek lielākas pūles un jāuzlabo saziņa starp līmeņiem; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka gada ziņojumā par ES Pamattiesību hartu jāņem vērā informācija par Hartas īstenošanu vietējā un reģionālajā līmenī. Tādējādi tiktu atklātas jomas, kurās vietējām un reģionālajām iestādēm būtu jāpieliek lielākas pūles un jāuzlabo saziņa starp līmeņiem;

| 18. | uzskata, ka pamattiesības attiecas ne tikai uz tieslietām un iekšlietām, bet gan uz visiem ģenerāldirektorātiem. Komiteja uzskata: lai stiprinātu to ietekmi un horizontālo raksturu, par tieslietām un iekšlietām atbildīgajiem komisāriem pamattiesību jautājumi būtu jākoordinē ar citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka pamattiesības attiecas ne tikai uz tieslietām un iekšlietām, bet gan uz visiem ģenerāldirektorātiem. Komiteja uzskata: lai stiprinātu to ietekmi un horizontālo raksturu, par tieslietām un iekšlietām atbildīgajiem komisāriem pamattiesību jautājumi būtu jākoordinē ar citiem Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātiem;

| 19. | uzskata, ka koordinācijas mērķiem vajadzētu būt šādiem: saskaņot ģenerāldirektorātu kompetences, lai novērstu savstarpēji pretrunīgus mērķus, uzraudzīt pamattiesību īstenošanu, veikt tiesību un ar dzimumu saistītu analīzi, pārbaudīt faktus, mudināt dalībvalstis ratificēt un piemērot galvenos starptautiskos un reģionālos tiesību instrumentus, konsultēties ar dažādām ieinteresētajām aprindām un pārraudzīt pareizas terminoloģijas lietošanu un nodrošināt labu komunikāciju. Koordinācija būtu jāveido ciešā sadarbībā ar ES Pamattiesību aģentūru; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka koordinācijas mērķiem vajadzētu būt šādiem: saskaņot ģenerāldirektorātu kompetences, lai novērstu savstarpēji pretrunīgus mērķus, uzraudzīt pamattiesību īstenošanu, veikt tiesību un ar dzimumu saistītu analīzi, pārbaudīt faktus, mudināt dalībvalstis ratificēt un piemērot galvenos starptautiskos un reģionālos tiesību instrumentus, konsultēties ar dažādām ieinteresētajām aprindām un pārraudzīt pareizas terminoloģijas lietošanu un nodrošināt labu komunikāciju. Koordinācija būtu jāveido ciešā sadarbībā ar ES Pamattiesību aģentūru;

| 20. | uzskata, ka sadarbība pamattiesību jautājumos būtu ievērojami vieglāka, ja Hartā minētās tiesības būtu tieši piemērojamas dalībvalstīs; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka sadarbība pamattiesību jautājumos būtu ievērojami vieglāka, ja Hartā minētās tiesības būtu tieši piemērojamas dalībvalstīs;

| 21. | uzskata, ka jāveicina ES pilsoņu izpratne par viņu īpašajām tiesībām citās ES dalībvalstīs. Direktīvas par personu brīvu pārvietošanos piemērošana ir izšķirīga, lai nodrošinātu Savienības pilsoņu un viņu ģimeņu tiesības brīvi pārvietoties pāri dalībvalstu robežām un apmesties kādā no tām uz dzīvi; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka jāveicina ES pilsoņu izpratne par viņu īpašajām tiesībām citās ES dalībvalstīs. Direktīvas par personu brīvu pārvietošanos piemērošana ir izšķirīga, lai nodrošinātu Savienības pilsoņu un viņu ģimeņu tiesības brīvi pārvietoties pāri dalībvalstu robežām un apmesties kādā no tām uz dzīvi;

| 22. | uzskata, ka jāpalielina informētība par tiesībām brīvi pārvietoties. Komisija ir norādījusi, ka, mēģinot izmantot citā ES valstī tiesības, kādas viņiem ir savā valstī, ES pilsoņi bieži saskaras ar praktiskām un juridiskām problēmām (4). Vienlaikus efektīvāk jārisina arī problēmas, ko brīva pārvietošanās rada attiecīgajās pašvaldībās un/vai reģionos. Arī šajā jomā varētu izmantot mērķtiecīgus pasākumus vai programmas; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka jāpalielina informētība par tiesībām brīvi pārvietoties. Komisija ir norādījusi, ka, mēģinot izmantot citā ES valstī tiesības, kādas viņiem ir savā valstī, ES pilsoņi bieži saskaras ar praktiskām un juridiskām problēmām (4). Vienlaikus efektīvāk jārisina arī problēmas, ko brīva pārvietošanās rada attiecīgajās pašvaldībās un/vai reģionos. Arī šajā jomā varētu izmantot mērķtiecīgus pasākumus vai programmas;

Par tiesisku un solidāru Eiropu migrācijas un patvēruma jautājumos

| 23. | uzsver, ka ES būtu intensīvāk jāīsteno Eiropas patvēruma un migrācijas politika, kas ir balstīta uz pamattiesībām, solidaritāti, savstarpēju uzticēšanos, kā arī dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīgu atbildību; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka ES būtu intensīvāk jāīsteno Eiropas patvēruma un migrācijas politika, kas ir balstīta uz pamattiesībām, solidaritāti, savstarpēju uzticēšanos, kā arī dalībvalstu un vietējo un reģionālo pašvaldību kopīgu atbildību;

| 24. | iestājas par to, lai ES arī turpmāk būtu patvērums cilvēkiem, kas bēg no vajāšanas vai kam ir vajadzīga aizsardzība. Nepieciešamību kontrolēt migrantu uzņemšanu un saglabāt robežu integritāti nekad nedrīkst vērtēt augstāk par tiesībām lūgt starptautisku aizsardzību. Tāpēc Reģionu komiteja atgādina, ka sauszemes un jūras robežu kontrole un uzraudzība nedrīkst kavēt pildīt fundamentālo pienākumu glābt cilvēku dzīvības un ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

24.

iestājas par to, lai ES arī turpmāk būtu patvērums cilvēkiem, kas bēg no vajāšanas vai kam ir vajadzīga aizsardzība. Nepieciešamību kontrolēt migrantu uzņemšanu un saglabāt robežu integritāti nekad nedrīkst vērtēt augstāk par tiesībām lūgt starptautisku aizsardzību. Tāpēc Reģionu komiteja atgādina, ka sauszemes un jūras robežu kontrole un uzraudzība nedrīkst kavēt pildīt fundamentālo pienākumu glābt cilvēku dzīvības un ievērot cilvēktiesības;

| 25. | uzskata: lai patvēruma meklētājiem un bēgļiem nodrošinātu ilgtspējīgu un uz līdztiesību balstītu uzņemšanu, nepieciešams priekšnoteikums ir efektīva sadarbība un savstarpēja uzticēšanās starp vietējo, reģionālo, valsts un Eiropas līmeni attiecībā uz resursu un atbildības sadali. Šobrīd vairāki minētās sadarbības aspekti ir nepilnīgi, tādējādi nopietni kavējot ieceļotāju integrāciju un riskējot izraisīt ksenofobisku spēku pretdarbību. Tikpat efektīva sadarbība jānodrošina arī tad, kad jāuzņem arī citi imigrantu veidi; |
| --- | --- |

25.

uzskata: lai patvēruma meklētājiem un bēgļiem nodrošinātu ilgtspējīgu un uz līdztiesību balstītu uzņemšanu, nepieciešams priekšnoteikums ir efektīva sadarbība un savstarpēja uzticēšanās starp vietējo, reģionālo, valsts un Eiropas līmeni attiecībā uz resursu un atbildības sadali. Šobrīd vairāki minētās sadarbības aspekti ir nepilnīgi, tādējādi nopietni kavējot ieceļotāju integrāciju un riskējot izraisīt ksenofobisku spēku pretdarbību. Tikpat efektīva sadarbība jānodrošina arī tad, kad jāuzņem arī citi imigrantu veidi;

| 26. | aicina visus ES pārvaldes līmeņus atbildību par bēgļu uzņemšanu un integrāciju uzņemties kopīgi un aicina izvērst intensīvāku starpreģionālo sadarbību, koordināciju un solidaritāti, izstrādājot mehānismu bēgļu pārdalei starp dalībvalstīm, reģioniem, pilsētām un pašvaldībām un tā izstrādē ņemot vērā strukturālos ierobežojumus, resursus un citus nozīmīgus faktorus. Patlaban katra atsevišķa valsts atbild par patvēruma un bēgļu politiku un tādējādi ir arī finansiāli atbildīga par uzņemšanu. Tomēr faktiski uzņemšana nav vienmērīgi sadalīta ne dalībvalstu starpā, ne to iekšienē, līdz ar to dažas pašvaldības, kas uzņem lielāku skaitu ieceļotāju, ir uzņēmušās vairāk pienākumu nekā pārējās. Komiteja atgādina, ka Eiropas Savienībai jāpievērš uzmanība īpašajām grūtībām, ar kurām saskaras Eiropas reģioni, kuros ierodas imigranti. Viņiem jānodrošina atbalsts un pakalpojumi, kas bieži vien pārsniedz reģionu iespējas. Tādēļ būtu jāievieš īpašs finanšu instruments, kas prioritāri paredzēts reģioniem, kuri uzņem imigrantus, un tranzīta zonām; |
| --- | --- |

26.

aicina visus ES pārvaldes līmeņus atbildību par bēgļu uzņemšanu un integrāciju uzņemties kopīgi un aicina izvērst intensīvāku starpreģionālo sadarbību, koordināciju un solidaritāti, izstrādājot mehānismu bēgļu pārdalei starp dalībvalstīm, reģioniem, pilsētām un pašvaldībām un tā izstrādē ņemot vērā strukturālos ierobežojumus, resursus un citus nozīmīgus faktorus. Patlaban katra atsevišķa valsts atbild par patvēruma un bēgļu politiku un tādējādi ir arī finansiāli atbildīga par uzņemšanu. Tomēr faktiski uzņemšana nav vienmērīgi sadalīta ne dalībvalstu starpā, ne to iekšienē, līdz ar to dažas pašvaldības, kas uzņem lielāku skaitu ieceļotāju, ir uzņēmušās vairāk pienākumu nekā pārējās. Komiteja atgādina, ka Eiropas Savienībai jāpievērš uzmanība īpašajām grūtībām, ar kurām saskaras Eiropas reģioni, kuros ierodas imigranti. Viņiem jānodrošina atbalsts un pakalpojumi, kas bieži vien pārsniedz reģionu iespējas. Tādēļ būtu jāievieš īpašs finanšu instruments, kas prioritāri paredzēts reģioniem, kuri uzņem imigrantus, un tranzīta zonām;

| 27. | pauž bažas, ka, uzņemot bērnus-migrantus, kā arī nepilngadīgos bez pavadības, bēgļus un patvēruma meklētājus, ne visas ES dalībvalstis ievēro ANO Konvenciju par bērna tiesībām, kā arī Rīcības plānu par nepilngadīgajiem bez pavadības (2010.-2014.); uzsver, ka ir svarīgs pašvaldību un reģionu savstarpējais atbalsts, lai nodrošinātu minēto noteikumu ievērošanu attiecībā uz zēniem un meitenēm. Atgādina Komisijai, ka minētā Rīcības plāna darbība beidzas 2014. gadā, un tādēļ aicina uzsākt procedūru tā atjaunošanai; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas, ka, uzņemot bērnus-migrantus, kā arī nepilngadīgos bez pavadības, bēgļus un patvēruma meklētājus, ne visas ES dalībvalstis ievēro ANO Konvenciju par bērna tiesībām, kā arī Rīcības plānu par nepilngadīgajiem bez pavadības (2010.-2014.); uzsver, ka ir svarīgs pašvaldību un reģionu savstarpējais atbalsts, lai nodrošinātu minēto noteikumu ievērošanu attiecībā uz zēniem un meitenēm. Atgādina Komisijai, ka minētā Rīcības plāna darbība beidzas 2014. gadā, un tādēļ aicina uzsākt procedūru tā atjaunošanai;

| 28. | atzīmē, ka līdz šim vēl nav izmantots LESD 80. pants, lai īstenotu solidaritātes un atbildības taisnīgas sadales pasākumus saistībā ar brīvu pārvietošanos. Saistības attiecībā uz migrāciju un repatriāciju ir bijušas pilnībā brīvprātīgas, un dažos gadījumos pilsētas pašas ir uzņēmušās iniciatīvu šīs saistības īstenot praksē; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka līdz šim vēl nav izmantots LESD 80. pants, lai īstenotu solidaritātes un atbildības taisnīgas sadales pasākumus saistībā ar brīvu pārvietošanos. Saistības attiecībā uz migrāciju un repatriāciju ir bijušas pilnībā brīvprātīgas, un dažos gadījumos pilsētas pašas ir uzņēmušās iniciatīvu šīs saistības īstenot praksē;

| 29. | norāda, ka patvēruma meklētāju un bēgļu nevienmērīgais sadalījums valstu un reģionu starpā un reģionu iekšienē, kā arī darba vietu, dzīvojamo platību u. c. trūkums vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela problēma. Tas attiecas arī uz tālredzīgas plānošanas trūkumu un iespēju laikus sagatavoties uzņemšanai. Provizoriski risinājumi bieži rada negatīvas sociālas sekas, kas savukārt mazina iesaistīto personu izredzes apgūt integrācijai nepieciešamās prasmes; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka patvēruma meklētāju un bēgļu nevienmērīgais sadalījums valstu un reģionu starpā un reģionu iekšienē, kā arī darba vietu, dzīvojamo platību u. c. trūkums vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela problēma. Tas attiecas arī uz tālredzīgas plānošanas trūkumu un iespēju laikus sagatavoties uzņemšanai. Provizoriski risinājumi bieži rada negatīvas sociālas sekas, kas savukārt mazina iesaistīto personu izredzes apgūt integrācijai nepieciešamās prasmes;

| 30. | tāpēc uzskata, ka ir pienācis laiks precīzāk noteikt, kas ir kopīga atbildība un solidaritāte patvēruma jomā. Ir skaidrs, ka pilsētām, reģioniem un pašvaldībām atkarībā no to īpašajiem apstākļiem un vēlmēm ir atšķirīgi priekšstati par to, kas jāsaprot ar sloga pienācīgu dalīšanu, resp., solidaritāti. Tas aptver plašu jautājumu klāstu, sākot ar patvēruma meklētāju skaitu, kas tieši ieradušies attiecīgajā valstī, un izskatāmo patvēruma pieteikumu skaitu un beidzot ar finanšu situāciju, mājokļu trūkumu, iepriekšēju uzņemšanu, apdzīvotības blīvumu utt., kā arī īstermiņa un ilgtermiņa perspektīvu; |
| --- | --- |

30.

tāpēc uzskata, ka ir pienācis laiks precīzāk noteikt, kas ir kopīga atbildība un solidaritāte patvēruma jomā. Ir skaidrs, ka pilsētām, reģioniem un pašvaldībām atkarībā no to īpašajiem apstākļiem un vēlmēm ir atšķirīgi priekšstati par to, kas jāsaprot ar sloga pienācīgu dalīšanu, resp., solidaritāti. Tas aptver plašu jautājumu klāstu, sākot ar patvēruma meklētāju skaitu, kas tieši ieradušies attiecīgajā valstī, un izskatāmo patvēruma pieteikumu skaitu un beidzot ar finanšu situāciju, mājokļu trūkumu, iepriekšēju uzņemšanu, apdzīvotības blīvumu utt., kā arī īstermiņa un ilgtermiņa perspektīvu;

| 31. | uzsver nepieciešamību vietējām un reģionālajām pašvaldībām un dalībvalstīm dalīties ar paraugpraksi patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšanā, integrācijas politikas īstenošanā un nelegālās imigrācijas novēršanā. Atzīmē, ka tas dotu iespēju, izmantojot augšupēju pieeju, starp dalībvalstīm un reģioniem samazināt atšķirības attiecībā uz apstākļiem, kādos patvēruma meklētāji, bēgļi vai nelegāli ieceļojušie migranti tiek uzņemti to sākotnējā ierašanās vietā, un samazināt atšķirības iesniegumu un dokumentu apstrādes efektivitātē un ātrumā. Atzīmē, ka mazām pašvaldībām trūkst resursu, lai uzņemtu lielas migrantu plūsmas, un šajā sakarā uzsver solidaritātes starp pašvaldībām nozīmi un aicina stiprināt FRONTEX, lai efektīvāk un aktīvāk pastiprinātu un saskaņotu sadarbību starp valstu struktūrām, kas atbild par robežu jautājumiem, un aizsargātu migrantus, kā arī ES ārējās robežas; |
| --- | --- |

31.

uzsver nepieciešamību vietējām un reģionālajām pašvaldībām un dalībvalstīm dalīties ar paraugpraksi patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšanā, integrācijas politikas īstenošanā un nelegālās imigrācijas novēršanā. Atzīmē, ka tas dotu iespēju, izmantojot augšupēju pieeju, starp dalībvalstīm un reģioniem samazināt atšķirības attiecībā uz apstākļiem, kādos patvēruma meklētāji, bēgļi vai nelegāli ieceļojušie migranti tiek uzņemti to sākotnējā ierašanās vietā, un samazināt atšķirības iesniegumu un dokumentu apstrādes efektivitātē un ātrumā. Atzīmē, ka mazām pašvaldībām trūkst resursu, lai uzņemtu lielas migrantu plūsmas, un šajā sakarā uzsver solidaritātes starp pašvaldībām nozīmi un aicina stiprināt FRONTEX, lai efektīvāk un aktīvāk pastiprinātu un saskaņotu sadarbību starp valstu struktūrām, kas atbild par robežu jautājumiem, un aizsargātu migrantus, kā arī ES ārējās robežas;

| 32. | lai konstruktīvi virzītu diskusijas par sloga dalīšanu, ierosina veikt pētījumu, kurā noskaidro, ko dalībvalstis, reģioni un vietējās pašvaldības saprot ar dalītu atbildību un solidaritāti un kādas sekas šai dažādajai interpretācijai būtu dažādos scenārijos. Šādā pētījumā būtu arī jānoskaidro, kā Eiropas Savienībā varētu panākt patvēruma meklētāju un bēgļu vienmērīgāku sadalījumu starp vietējām pašvaldībām, reģioniem un valstīm; |
| --- | --- |

32.

lai konstruktīvi virzītu diskusijas par sloga dalīšanu, ierosina veikt pētījumu, kurā noskaidro, ko dalībvalstis, reģioni un vietējās pašvaldības saprot ar dalītu atbildību un solidaritāti un kādas sekas šai dažādajai interpretācijai būtu dažādos scenārijos. Šādā pētījumā būtu arī jānoskaidro, kā Eiropas Savienībā varētu panākt patvēruma meklētāju un bēgļu vienmērīgāku sadalījumu starp vietējām pašvaldībām, reģioniem un valstīm;

| 33. | uzskata arī, ka ir svarīgi, lai ES apzinātos un izmantotu imigrantu piedāvātos resursus. Sekmīgs integrācijas darbs, pārvaldot daudzveidību vietējā un reģionālajā līmenī, veicina izaugsmi, paver vairāk iespēju mācībām un uzņēmējdarbībai, palīdz apmierināt turpmāko pieprasījumu pēc darbaspēka un nodrošina arī sociālas valsts finansēšanu nākotnē. Lai šī politiskā pieeja būtu sekmīga, ir jāiegulda migrantu izglītošanā, lai viņi varētu iekļauties ES darba tirgū, kā arī apmācībā un kultūras daudzveidības pārvaldībā, lai mainītu attieksmi sabiedrībā kopumā un uzlabotu sociālās attiecības;- |
| --- | --- |

33.

uzskata arī, ka ir svarīgi, lai ES apzinātos un izmantotu imigrantu piedāvātos resursus. Sekmīgs integrācijas darbs, pārvaldot daudzveidību vietējā un reģionālajā līmenī, veicina izaugsmi, paver vairāk iespēju mācībām un uzņēmējdarbībai, palīdz apmierināt turpmāko pieprasījumu pēc darbaspēka un nodrošina arī sociālas valsts finansēšanu nākotnē. Lai šī politiskā pieeja būtu sekmīga, ir jāiegulda migrantu izglītošanā, lai viņi varētu iekļauties ES darba tirgū, kā arī apmācībā un kultūras daudzveidības pārvaldībā, lai mainītu attieksmi sabiedrībā kopumā un uzlabotu sociālās attiecības;-

| 34. | uzsver, ka ir vajadzīga ES līmeņa pieeja krāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanai; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir vajadzīga ES līmeņa pieeja krāpšanas un ļaunprātīgas izmantošanas apkarošanai;

| 35. | norāda, ka daudzās dalībvalstīs zemā dzimstības līmeņa un gaidāmās paaudžu maiņas dēļ radīsies nepieciešamība pēc vairāk iedzīvotājiem darbspējīgā vecumā. Tāpēc patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšana ES dalībvalstīm ir ne tikai izaicinājums, bet arī liela iespēja. Eiropas Savienībai vienkārši jāatrod pārliecinoša atbilde uz demogrāfisko problēmu, ar ko tā saskaras; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka daudzās dalībvalstīs zemā dzimstības līmeņa un gaidāmās paaudžu maiņas dēļ radīsies nepieciešamība pēc vairāk iedzīvotājiem darbspējīgā vecumā. Tāpēc patvēruma meklētāju un bēgļu uzņemšana ES dalībvalstīm ir ne tikai izaicinājums, bet arī liela iespēja. Eiropas Savienībai vienkārši jāatrod pārliecinoša atbilde uz demogrāfisko problēmu, ar ko tā saskaras;

| 36. | vērš uzmanību uz ierobežoto progresu legālās migrācijas tiesību aktu pieņemšanas jomā, kura dēļ Eiropas regulējums migrācijas jomā joprojām ir ļoti nepilnīgs. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē vispārējas migrācijas stratēģijas noteikšanu par prioritāti un lielu nozīmi tiesiskā un organizētā migrantu uzņemšanā piešķir līdzsvarotai, īstai partnerībai ar izcelsmes un tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

36.

vērš uzmanību uz ierobežoto progresu legālās migrācijas tiesību aktu pieņemšanas jomā, kura dēļ Eiropas regulējums migrācijas jomā joprojām ir ļoti nepilnīgs. Tāpēc Komiteja atzinīgi vērtē vispārējas migrācijas stratēģijas noteikšanu par prioritāti un lielu nozīmi tiesiskā un organizētā migrantu uzņemšanā piešķir līdzsvarotai, īstai partnerībai ar izcelsmes un tranzīta valstīm;

| 37. | uzskata, ka organizētā noziedzība ar sociālām un izglītojošām iniciatīvām jāapkaro arī vietējā līmenī, it īpaši to reģionu iedzīvotājiem, kuros dominē organizētā noziedzība, parādot, ka ir iespējams atšķirīgs attīstības modelis, kas balstīts uz pārredzamību, līdzdalību un demokrātiju; sniedzot izglītojošu atbalstu galvenokārt jauniešiem, kuri ir pakļauti riskam kļūt par nelikumīgu struktūru daļu; konfiscējot organizētās noziedzības līdzekļus un izmantojot tos sociāliem projektiem, vietējo dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības labā. Eiropas, valstu un reģionālās publiskās iestādes ir izšķirīgi atbildīgas par sadarbību šāda veida iniciatīvās; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka organizētā noziedzība ar sociālām un izglītojošām iniciatīvām jāapkaro arī vietējā līmenī, it īpaši to reģionu iedzīvotājiem, kuros dominē organizētā noziedzība, parādot, ka ir iespējams atšķirīgs attīstības modelis, kas balstīts uz pārredzamību, līdzdalību un demokrātiju; sniedzot izglītojošu atbalstu galvenokārt jauniešiem, kuri ir pakļauti riskam kļūt par nelikumīgu struktūru daļu; konfiscējot organizētās noziedzības līdzekļus un izmantojot tos sociāliem projektiem, vietējo dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības labā. Eiropas, valstu un reģionālās publiskās iestādes ir izšķirīgi atbildīgas par sadarbību šāda veida iniciatīvās;

| 38. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka labi noregulētā imigrācijas politikā jāparedz arī pasākumi nelegālās migrācijas mazināšanai (5). Vienlaikus ir svarīgi, ka nelegālo migrāciju un palīdzību nelegālajiem migrantiem nedrīkst kriminalizēt, un jāpievērš uzmanība iespējamiem cilvēku tirdzniecības upuriem. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāspēj tikt galā ar situāciju, ar ko tās saskaras, un pamattiesību ievērošanas aspektā tas nozīmē arī pakalpojumu sniegšanu nelegālajiem migrantiem; |
| --- | --- |

38.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka labi noregulētā imigrācijas politikā jāparedz arī pasākumi nelegālās migrācijas mazināšanai (5). Vienlaikus ir svarīgi, ka nelegālo migrāciju un palīdzību nelegālajiem migrantiem nedrīkst kriminalizēt, un jāpievērš uzmanība iespējamiem cilvēku tirdzniecības upuriem. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāspēj tikt galā ar situāciju, ar ko tās saskaras, un pamattiesību ievērošanas aspektā tas nozīmē arī pakalpojumu sniegšanu nelegālajiem migrantiem;

| 39. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem jādod iespēja veidot struktūras pieredzes apmaiņai un dalīties pieredzē par labu praksi tādās jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā līdzdalība, lai padarītu redzamāku integrācijas politikas vietējo dimensiju. Pieredzes apmaiņas forums ir priekšnoteikums tādas dinamiskas integrācijas politikas izveidei Eiropas Savienībā, kas garantē migrantu tiesības. Ilgtermiņā šāda veida forums palīdzētu novērst atšķirības starp dalībvalstīm integrācijas politikas jomā; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem jādod iespēja veidot struktūras pieredzes apmaiņai un dalīties pieredzē par labu praksi tādās jomās kā nodarbinātība, izglītība un sociālā līdzdalība, lai padarītu redzamāku integrācijas politikas vietējo dimensiju. Pieredzes apmaiņas forums ir priekšnoteikums tādas dinamiskas integrācijas politikas izveidei Eiropas Savienībā, kas garantē migrantu tiesības. Ilgtermiņā šāda veida forums palīdzētu novērst atšķirības starp dalībvalstīm integrācijas politikas jomā;

Droša Eiropa

| 40. | uzskata, ka tādu problēmu risināšanā, kas apdraud cilvēku drošību un pamattiesības, tostarp, piemēram, organizētā noziedzība, it īpaši cilvēku tirdzniecība, narkotiku tirdzniecība, nepilngadīgo seksuāla izmantošana, preventīvi pasākumi ir tikpat svarīgi kā krimināltiesiskas sankcijas. Komiteja atgādina Komisijai par vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirīgo lomu noziedzības prevencijas stratēģiju izstrādē un aicina uzņemties atbildību, lai upuriem pastāvīgi nodrošinātu labklājīgus apstākļus; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka tādu problēmu risināšanā, kas apdraud cilvēku drošību un pamattiesības, tostarp, piemēram, organizētā noziedzība, it īpaši cilvēku tirdzniecība, narkotiku tirdzniecība, nepilngadīgo seksuāla izmantošana, preventīvi pasākumi ir tikpat svarīgi kā krimināltiesiskas sankcijas. Komiteja atgādina Komisijai par vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirīgo lomu noziedzības prevencijas stratēģiju izstrādē un aicina uzņemties atbildību, lai upuriem pastāvīgi nodrošinātu labklājīgus apstākļus;

| 41. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpilda nozīmīgāka loma cīņā pret pārrobežu organizēto noziedzību, jo vietējā līmenī izdarīti noziegumi aizvien biežāk ir saistīti ar starptautisku organizēto noziedzību un vietējās pašvaldības ir pirmās, kas kļūst par upuri noziedzīgām organizācijām, kuras destabilizē sociālās struktūras; piekrīt Komisijai, ka ir jāizstrādā drošas un uzticamas sistēmas, lai nodrošinātu, ka privātpersonas un uzņēmumi pilnībā var izmantot interneta potenciālu. Tādēļ dalībvalstu sadarbība ar Eiropola Eiropas Kibernoziedzības centru (CE3) būtu jāpaplašina reģionālajā un vietējā līmenī, lai sekmētu kibernoziegumu apkarošanu no administratīvā līmeņa, kas ir vistuvākais iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāpilda nozīmīgāka loma cīņā pret pārrobežu organizēto noziedzību, jo vietējā līmenī izdarīti noziegumi aizvien biežāk ir saistīti ar starptautisku organizēto noziedzību un vietējās pašvaldības ir pirmās, kas kļūst par upuri noziedzīgām organizācijām, kuras destabilizē sociālās struktūras; piekrīt Komisijai, ka ir jāizstrādā drošas un uzticamas sistēmas, lai nodrošinātu, ka privātpersonas un uzņēmumi pilnībā var izmantot interneta potenciālu. Tādēļ dalībvalstu sadarbība ar Eiropola Eiropas Kibernoziedzības centru (CE3) būtu jāpaplašina reģionālajā un vietējā līmenī, lai sekmētu kibernoziegumu apkarošanu no administratīvā līmeņa, kas ir vistuvākais iedzīvotājiem;

| 42. | uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to iedzīvotājiem īpaši svarīgs jautājums ir korupcija. Reģionu komiteja arī turpmāk apkaros korupciju visos līmeņos, sadarbojoties ar pārējām ES iestādēm, Eiropas Padomi un citām organizācijām, un aicinās aizsargāt ES finansiālās intereses, piemēram, izveidojot Eiropas Prokuratūru; |
| --- | --- |

42.

uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to iedzīvotājiem īpaši svarīgs jautājums ir korupcija. Reģionu komiteja arī turpmāk apkaros korupciju visos līmeņos, sadarbojoties ar pārējām ES iestādēm, Eiropas Padomi un citām organizācijām, un aicinās aizsargāt ES finansiālās intereses, piemēram, izveidojot Eiropas Prokuratūru;

| 43. | atbalsta ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai. Vietējās un reģionālās pašvaldības var lielā mērā palīdzēt stratēģijas sekmīgā īstenošanā un, pateicoties ciešajām saiknēm ar vietējo kopienu, spēj atklāt pazīmes, kas liecina, ka persona var būt cilvēku tirdzniecības upuris. Tāpēc Komiteja ir izteikusies, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāsniedz ieguldījums pamatnostādņu izstrādē par to, kā atpazīt upurus, viņus aizsargāt un viņiem pastāvīgi nodrošināt labklājīgus apstākļus, īpaši, ja upuri ir nepilngadīgie; |
| --- | --- |

43.

atbalsta ES stratēģiju cilvēku tirdzniecības apkarošanai. Vietējās un reģionālās pašvaldības var lielā mērā palīdzēt stratēģijas sekmīgā īstenošanā un, pateicoties ciešajām saiknēm ar vietējo kopienu, spēj atklāt pazīmes, kas liecina, ka persona var būt cilvēku tirdzniecības upuris. Tāpēc Komiteja ir izteikusies, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāsniedz ieguldījums pamatnostādņu izstrādē par to, kā atpazīt upurus, viņus aizsargāt un viņiem pastāvīgi nodrošināt labklājīgus apstākļus, īpaši, ja upuri ir nepilngadīgie;

| 44. | uzsver, ka vietējās pašvaldības un reģionu padomes ir nozīmīgi partneri, uzlabojot veiktspēju izcelsmes valstīs. Būtu jāuzlabo un ievērojami jāpaplašina pārrobežu starptautiskā sadarbība starp migrantus vai patvēruma meklētājus uzņemošajām pašvaldībām un viņu izcelsmes valsts pašvaldībām. Vietējam līmenim ir nozīmīga loma uzņemšanas un repatriācijas programmu izstrādē un īstenošanā. |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka vietējās pašvaldības un reģionu padomes ir nozīmīgi partneri, uzlabojot veiktspēju izcelsmes valstīs. Būtu jāuzlabo un ievērojami jāpaplašina pārrobežu starptautiskā sadarbība starp migrantus vai patvēruma meklētājus uzņemošajām pašvaldībām un viņu izcelsmes valsts pašvaldībām. Vietējam līmenim ir nozīmīga loma uzņemšanas un repatriācijas programmu izstrādē un īstenošanā.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Communication from the Commission to the European Parliament and the Council – A new EU Framework to strengthen the Rule of Law, COM(2014) 158 final, 2014. gada 11. marts.

1

Communication from the Commission to the European Parliament and the Council – A new EU Framework to strengthen the Rule of Law

COM(2014) 158 final

(2)  Communication on Home Affairs: An open and secure Europe – Making it happen. COM(2014)154 final

2

Communication on Home Affairs: An open and secure Europe – Making it happen.

(3)  http://fra.europa.eu/en/joinedup/home.

3

(4)  Ceļā uz Eiropas tiesiskuma telpu: uzticēšanās, mobilitāte un izaugsme, COM(2014), 144 final.

4

(5)  An open and secure Europe: making it happen. COM(2014) 154 final.

5

An open and secure Europe: making it happen.

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/36 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/36

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas stratēģija bezpajumtniecības jomā”

2014/C 271/07

| Ziņotājs | Gábor Bihary (HU/PSE), Budapeštas galvaspilsētas padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | |

Ziņotājs

Gábor Bihary (HU/PSE), Budapeštas galvaspilsētas padomes loceklis

Atsauces dokuments

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzskata par pilnīgi nepieņemamu, ka 2014. gadā mūsu sabiedrībā joprojām ir cilvēki, kuri dzīvo uz ielas un kuru veselība un dzīvība ir apdraudēta. Tas, ka mums ir gandrīz 3 miljoni bezpajumtnieku, kuri saņem sociālā nodrošinājuma sistēmas atbalstu, bet daudzos gadījumos paliek ārpus šo sistēmu redzes loka vai bez atbilstošas to aizsardzības, nav Eiropas Savienības cienīgi; |
| --- | --- |

1.

uzskata par pilnīgi nepieņemamu, ka 2014. gadā mūsu sabiedrībā joprojām ir cilvēki, kuri dzīvo uz ielas un kuru veselība un dzīvība ir apdraudēta. Tas, ka mums ir gandrīz 3 miljoni bezpajumtnieku, kuri saņem sociālā nodrošinājuma sistēmas atbalstu, bet daudzos gadījumos paliek ārpus šo sistēmu redzes loka vai bez atbilstošas to aizsardzības, nav Eiropas Savienības cienīgi;

| 2. | secina, ka bezpajumtniecība ir ekstremāls nabadzības un sociālās atstumtības paveids (1), kas aizskar cilvēka cieņu un cilvēktiesības, jo mājoklis ir viena no cilvēka pamatvajadzībām; |
| --- | --- |

2.

secina, ka bezpajumtniecība ir ekstremāls nabadzības un sociālās atstumtības paveids (1), kas aizskar cilvēka cieņu un cilvēktiesības, jo mājoklis ir viena no cilvēka pamatvajadzībām;

| 3. | tāpēc atkārtoti aicina (2) pieņemt Eiropas sociālo mājokļu programmu ar mērķi






  — | nodrošināt atbilstību pamattiesībām un to ES politikas pasākumu saskaņotību, kuriem ir ietekme mājokļu jomā, |
| --- | --- | --- |

3.

tāpēc atkārtoti aicina (2) pieņemt Eiropas sociālo mājokļu programmu ar mērķi

—

nodrošināt atbilstību pamattiesībām un to ES politikas pasākumu saskaņotību, kuriem ir ietekme mājokļu jomā,

| — | nodrošināt atbilstību ES līgumam, ar kuru saskaņā publiskās pārvaldes iestādes var brīvi noteikt, kāda ir sociālo mājokļu sistēma un kuras mājsaimniecības ir tiesīgas pieteikties uz šādiem mājokļiem, |
| --- | --- |

—

nodrošināt atbilstību ES līgumam, ar kuru saskaņā publiskās pārvaldes iestādes var brīvi noteikt, kāda ir sociālo mājokļu sistēma un kuras mājsaimniecības ir tiesīgas pieteikties uz šādiem mājokļiem,

| — | veicināt sociālo daudzveidību, |
| --- | --- |

—

veicināt sociālo daudzveidību,

| — | atbalstīt sociālo mājokļu pretciklisko ietekmi ekonomikā, īpaši, mazinot energoatkarību un stimulējot vietējo nodarbinātību; |
| --- | --- |

—

atbalstīt sociālo mājokļu pretciklisko ietekmi ekonomikā, īpaši, mazinot energoatkarību un stimulējot vietējo nodarbinātību;

| 4. | atzīst, ka ES dalībvalstīs ir pasaulē visattīstītākā sociālās aizsardzības tīkla sistēma, bet vienlaikus praktiski visās dalībvalstīs bezpajumtniecība ir palielinājusies vairāku iemeslu dēļ. Tie ir, piemēram, ekonomikas krīze, pārmaiņas sabiedrībā, minoritāšu diskriminācija vai slikts migrācijas jautājumu regulējums. Turklāt dažās dalībvalstīs trūkst sociālo mājokļu vai mājokļu par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

4.

atzīst, ka ES dalībvalstīs ir pasaulē visattīstītākā sociālās aizsardzības tīkla sistēma, bet vienlaikus praktiski visās dalībvalstīs bezpajumtniecība ir palielinājusies vairāku iemeslu dēļ. Tie ir, piemēram, ekonomikas krīze, pārmaiņas sabiedrībā, minoritāšu diskriminācija vai slikts migrācijas jautājumu regulējums. Turklāt dažās dalībvalstīs trūkst sociālo mājokļu vai mājokļu par pieņemamu cenu;

| 5. | uzsver, ka bezpajumtniecības samazināšanai veltīto ieguldījumu atdeves līmenis ir augsts, jo tie ilgtermiņā un ilgtspējīgi samazina uz bezpajumtniecības izraisītajām sekām virzītos kārtējos sociālos izdevumus; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka bezpajumtniecības samazināšanai veltīto ieguldījumu atdeves līmenis ir augsts, jo tie ilgtermiņā un ilgtspējīgi samazina uz bezpajumtniecības izraisītajām sekām virzītos kārtējos sociālos izdevumus;

| 6. | uzsver, ka ES līmenī ir vajadzīgi pasākumi, lai risinātu to nabadzīgo un mazāk aizsargāto ES iedzīvotāju mobilitātes jautājumu, kuri Eiropas Savienībā pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu. Sociālā mobilitāte ir veicinājusi pārvalstu bezpajumtniecību, un tā ir problēma, ko nevar atrisināt valsts, reģionālā vai vietējā līmenī vai samazinot ES pilsoņu mobilitāti; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ES līmenī ir vajadzīgi pasākumi, lai risinātu to nabadzīgo un mazāk aizsargāto ES iedzīvotāju mobilitātes jautājumu, kuri Eiropas Savienībā pārvietojas no vienas dalībvalsts uz citu. Sociālā mobilitāte ir veicinājusi pārvalstu bezpajumtniecību, un tā ir problēma, ko nevar atrisināt valsts, reģionālā vai vietējā līmenī vai samazinot ES pilsoņu mobilitāti;

| 7. | norāda, ka par darbu bezpajumtniecības jomā tieši atbild dalībvalstis un īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības, tomēr Eiropas Komisijas nozīme īpašu politikas pasākumu izstrādē, ES līmeņa sadarbības veidošanā un labas prakses izplatīšanā būtu jāpalielina, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu. ES būtu jāpastiprina centieni papildināt un atbalstīt dalībvalstu un vietējo pašvaldību pasākumus atbilstoši principiem, kas ir izvirzīti Eiropas platformā cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību (3); |
| --- | --- |

7.

norāda, ka par darbu bezpajumtniecības jomā tieši atbild dalībvalstis un īpaši vietējās un reģionālās pašvaldības, tomēr Eiropas Komisijas nozīme īpašu politikas pasākumu izstrādē, ES līmeņa sadarbības veidošanā un labas prakses izplatīšanā būtu jāpalielina, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu. ES būtu jāpastiprina centieni papildināt un atbalstīt dalībvalstu un vietējo pašvaldību pasākumus atbilstoši principiem, kas ir izvirzīti Eiropas platformā cīņai ar nabadzību un sociālo atstumtību (3);

| 8. | norāda, ka katrā dalībvalstī būtu vajadzīga tāda valsts stratēģija bezpajumtniecības jomā, kuru, iespējams, papildinātu reģionālās stratēģijas un kurā būtu skaidri noteikta atbildība par attiecīgo datu vākšanu, stratēģijas uzraudzību un izpildi. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis izstrādāt vispārēju stratēģiju bezpajumtniecības jomā, tajā noteikt valsts pakalpojumus bezpajumtniecības problēmas risināšanai un definēt skaidrus un pārredzamus mērķus, kas ir saistoši attiecībā uz ES, kā arī izstrādāt vērtēšanas modeļus, kuri ļautu pārredzami izvērtēt katras ES dalībvalsts stratēģijas rezultātus; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka katrā dalībvalstī būtu vajadzīga tāda valsts stratēģija bezpajumtniecības jomā, kuru, iespējams, papildinātu reģionālās stratēģijas un kurā būtu skaidri noteikta atbildība par attiecīgo datu vākšanu, stratēģijas uzraudzību un izpildi. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis izstrādāt vispārēju stratēģiju bezpajumtniecības jomā, tajā noteikt valsts pakalpojumus bezpajumtniecības problēmas risināšanai un definēt skaidrus un pārredzamus mērķus, kas ir saistoši attiecībā uz ES, kā arī izstrādāt vērtēšanas modeļus, kuri ļautu pārredzami izvērtēt katras ES dalībvalsts stratēģijas rezultātus;

| 9. | uzsver, ka šādā vispārējā bezpajumtniecības stratēģijā jāparedz vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības loma, kā arī skaidra uzdevumu sadale un resursu piešķiršana starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, pamatojoties uz labas pārvaldības principiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka šādā vispārējā bezpajumtniecības stratēģijā jāparedz vietējo un reģionālo pašvaldību un pilsoniskās sabiedrības loma, kā arī skaidra uzdevumu sadale un resursu piešķiršana starp dažādiem pārvaldības līmeņiem, pamatojoties uz labas pārvaldības principiem;

| 10. | brīdina, ka dažas ES dalībvalstis, īstenojot stratēģijas bezpajumtniecības jomā, ar grūtībām ir saskārušās tāpēc, ka tajās praktiski nav izveidota daudzlīmeņu pārvaldība; |
| --- | --- |

10.

brīdina, ka dažas ES dalībvalstis, īstenojot stratēģijas bezpajumtniecības jomā, ar grūtībām ir saskārušās tāpēc, ka tajās praktiski nav izveidota daudzlīmeņu pārvaldība;

| 11. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta agrāk un nesen pausto nostāju par ES stratēģiju attiecībā uz bezpajumtniecību (4), kurā tas aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai līdz 2015. gadam īstenotu izvirzīto mērķi izskaust bezpajumtniecību uz ielām; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta agrāk un nesen pausto nostāju par ES stratēģiju attiecībā uz bezpajumtniecību (4), kurā tas aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai līdz 2015. gadam īstenotu izvirzīto mērķi izskaust bezpajumtniecību uz ielām;

| 12. | vērš uzmanību uz to, ka ES dalībvalstīs un pat dažādos reģionos bezpajumtniecības iemesli un apmērs ir atšķirīgi, un tāpēc, izstrādājot stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai, jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības. Izmantojamā pieeja jāizvēlas, pamatojoties uz problēmas cēloņiem. Vietējām pašvaldībām ir vislabākās iespējas apkopot attiecīgo pieredzi, jo tās ar šo problēmu saskaras tieši; |
| --- | --- |

12.

vērš uzmanību uz to, ka ES dalībvalstīs un pat dažādos reģionos bezpajumtniecības iemesli un apmērs ir atšķirīgi, un tāpēc, izstrādājot stratēģiju bezpajumtniecības novēršanai, jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības. Izmantojamā pieeja jāizvēlas, pamatojoties uz problēmas cēloņiem. Vietējām pašvaldībām ir vislabākās iespējas apkopot attiecīgo pieredzi, jo tās ar šo problēmu saskaras tieši;

| 13. | šajā saistībā atbalsta darbu, ko veic bezpajumtniecības jautājumiem veltītais forums HABITACT (www.habitact.eu) – tīkls, kurā apvienojušās vietējās/reģionālās pašvaldības, kas bezpajumtniecības jautājumu risina sociāli inovatīvā veidā, izmantojot integrētas stratēģijas; |
| --- | --- |

13.

šajā saistībā atbalsta darbu, ko veic bezpajumtniecības jautājumiem veltītais forums HABITACT (www.habitact.eu) – tīkls, kurā apvienojušās vietējās/reģionālās pašvaldības, kas bezpajumtniecības jautājumu risina sociāli inovatīvā veidā, izmantojot integrētas stratēģijas;

| 14. | piekrīt Eiropas Parlamenta aicinājumam Eiropas Komisijai izveidot augsta līmeņa ekspertu grupu, lai atbalstītu ES stratēģijas izstrādi un attīstīšanu bezpajumtniecības jomā. Uzsver, ka ir svarīgi, lai arī reģionālo un vietējo pašvaldību pārstāvji būtu šādas ekspertu grupas dalībnieki; |
| --- | --- |

14.

piekrīt Eiropas Parlamenta aicinājumam Eiropas Komisijai izveidot augsta līmeņa ekspertu grupu, lai atbalstītu ES stratēģijas izstrādi un attīstīšanu bezpajumtniecības jomā. Uzsver, ka ir svarīgi, lai arī reģionālo un vietējo pašvaldību pārstāvji būtu šādas ekspertu grupas dalībnieki;

| 15. | konstatē, ka Eiropas Komisija jau ir publicējusi darba dokumentu (5), kurā sniegti norādījumi par bezpajumtniecības apkarošanu, taču pauž nožēlu, ka minētajā dokumentā Eiropas skatījumam trūkst vēriena. Ir vajadzīga tāda Eiropas stratēģija, kurā piedāvāts instrumentu kopums, ko vietējās un reģionālās pašvaldības, NVO un to brīvprātīgie varētu efektīvi izmantot praksē, un kura sniedz iespēju labas prakses piemēru apmaiņai un izplatīšanai un tiesiskai darbībai ar mērķi nepieļaut bezpajumtniecības kriminalizēšanu un stingri apkarot nepieņemamas naida, vardarbības vai vajāšanas izpausmes pret bezpajumtniekiem; |
| --- | --- |

15.

konstatē, ka Eiropas Komisija jau ir publicējusi darba dokumentu (5), kurā sniegti norādījumi par bezpajumtniecības apkarošanu, taču pauž nožēlu, ka minētajā dokumentā Eiropas skatījumam trūkst vēriena. Ir vajadzīga tāda Eiropas stratēģija, kurā piedāvāts instrumentu kopums, ko vietējās un reģionālās pašvaldības, NVO un to brīvprātīgie varētu efektīvi izmantot praksē, un kura sniedz iespēju labas prakses piemēru apmaiņai un izplatīšanai un tiesiskai darbībai ar mērķi nepieļaut bezpajumtniecības kriminalizēšanu un stingri apkarot nepieņemamas naida, vardarbības vai vajāšanas izpausmes pret bezpajumtniekiem;

| 16. | uzsvērti norāda, ka nabadzība un bezpajumtniecība nav noziegums, tāpēc bezpajumtnieku kriminalizēšana dažās dalībvalstīs, kā arī sociāli bezjūtīgu un cilvēktiesības aizskarošu vietējo noteikumu pieņemšana un piemērošana neatbilst vienlīdzīgas attieksmes principam un aizskar cilvēka cieņu; |
| --- | --- |

16.

uzsvērti norāda, ka nabadzība un bezpajumtniecība nav noziegums, tāpēc bezpajumtnieku kriminalizēšana dažās dalībvalstīs, kā arī sociāli bezjūtīgu un cilvēktiesības aizskarošu vietējo noteikumu pieņemšana un piemērošana neatbilst vienlīdzīgas attieksmes principam un aizskar cilvēka cieņu;

| 17. | mudina vietējā, reģionālajā, dalībvalstu un Savienības līmenī vairāk atzīt un atbalstīt to pilsonisko interešu un tiesību aizsardzības organizāciju darbu, kas darbojas šīs neaizsargātās iedzīvotāju grupas, kuras spējas aizstāvēt savas tiesības ir nepietiekamas, interesēs; |
| --- | --- |

17.

mudina vietējā, reģionālajā, dalībvalstu un Savienības līmenī vairāk atzīt un atbalstīt to pilsonisko interešu un tiesību aizsardzības organizāciju darbu, kas darbojas šīs neaizsargātās iedzīvotāju grupas, kuras spējas aizstāvēt savas tiesības ir nepietiekamas, interesēs;

| 18. | pauž cerību, ka nevienā dalībvalstī – pārkāpjot likumu vai ar attiecīgi virzītām izmaiņām likumā – cilvēki nav pakļauti policijas vajāšanai tikai tāpēc, ka viņiem nav mājokļa; |
| --- | --- |

18.

pauž cerību, ka nevienā dalībvalstī – pārkāpjot likumu vai ar attiecīgi virzītām izmaiņām likumā – cilvēki nav pakļauti policijas vajāšanai tikai tāpēc, ka viņiem nav mājokļa;

| 19. | atbalsta palīdzības sniegšanu bezpajumtniekiem, ko dalībvalstīs īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācijas un to Eiropas līmeņa partneri un jumta organizācijas, šo organizāciju pasākumus ar mērķi palielināt bezpajumtnieku tiesisko informētību, kā arī darbu, kas virzīts uz tādas sociālās apziņas un iekļaujošas sociālās vides veidošanu, kurā vairākums apliecina dziļu izpratni par bezpajumtniecību un nepieciešamajiem pasākumiem tās izskaušanai, tostarp tiem veltītajiem publiskajiem finanšu resursiem; |
| --- | --- |

19.

atbalsta palīdzības sniegšanu bezpajumtniekiem, ko dalībvalstīs īsteno pilsoniskās sabiedrības organizācijas un to Eiropas līmeņa partneri un jumta organizācijas, šo organizāciju pasākumus ar mērķi palielināt bezpajumtnieku tiesisko informētību, kā arī darbu, kas virzīts uz tādas sociālās apziņas un iekļaujošas sociālās vides veidošanu, kurā vairākums apliecina dziļu izpratni par bezpajumtniecību un nepieciešamajiem pasākumiem tās izskaušanai, tostarp tiem veltītajiem publiskajiem finanšu resursiem;

| 20. | aicina dalībvalstis un kārtējo ES prezidentvalsti atbildīgo ministru apaļā galda sarunu darba kārtībā regulāri iekļaut bezpajumtniecības jautājumu. RK uzsver arī to, ka šādās tikšanās reizēs būtu jāiesaista vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji, kā arī aicina Eiropas Komisiju sniegt praktisku un finansiālu palīdzību šādu tikšanos organizēšanā; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis un kārtējo ES prezidentvalsti atbildīgo ministru apaļā galda sarunu darba kārtībā regulāri iekļaut bezpajumtniecības jautājumu. RK uzsver arī to, ka šādās tikšanās reizēs būtu jāiesaista vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji, kā arī aicina Eiropas Komisiju sniegt praktisku un finansiālu palīdzību šādu tikšanos organizēšanā;

| 21. | uzsver, ka ir svarīgi, lai, izstrādājot Savienības stratēģiju bezpajumtniecības jomā, pieeju, kuras fokusā ir mājoklis (housing-led/housing first) uzskatītu par prioritāti un īpašu uzmanību pievērstu pārrobežu bezpajumtniecībai un bezpajumtniecībai, kas skar nepilngadīgos un sievietes; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir svarīgi, lai, izstrādājot Savienības stratēģiju bezpajumtniecības jomā, pieeju, kuras fokusā ir mājoklis (housing-led/housing first) uzskatītu par prioritāti un īpašu uzmanību pievērstu pārrobežu bezpajumtniecībai un bezpajumtniecībai, kas skar nepilngadīgos un sievietes;

| 22. | uzsver, ka bezpajumtniecības problēmas risināšana ir saistīta ar reģionālo attīstību un ES finansēšanas instrumentiem (piemēram, ESF un ERAF) (6), kā arī ar sociālo iekļaušanu un cilvēktiesībām, un tā ir arī ciešā saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi par 20 miljoniem samazināt nabadzīgo iedzīvotāju skaitu (7); |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka bezpajumtniecības problēmas risināšana ir saistīta ar reģionālo attīstību un ES finansēšanas instrumentiem (piemēram, ESF un ERAF) (6), kā arī ar sociālo iekļaušanu un cilvēktiesībām, un tā ir arī ciešā saistībā ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi par 20 miljoniem samazināt nabadzīgo iedzīvotāju skaitu (7);

| 23. | aicina bezpajumtniecības visvairāk skartos reģionus to darbības programmās paredzēt Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonda līdzekļu un citu programmu, piemēram, Eiropas Sociālā fonda (ESF) līdzekļu izmantošanu bezpajumtnieku stāvokļa uzlabošanai un pavērt ceļu bezpajumtnieku sociālajai iekļaušanai un integrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

23.

aicina bezpajumtniecības visvairāk skartos reģionus to darbības programmās paredzēt Eiropas Vistrūcīgāko personu atbalstīšanas fonda līdzekļu un citu programmu, piemēram, Eiropas Sociālā fonda (ESF) līdzekļu izmantošanu bezpajumtnieku stāvokļa uzlabošanai un pavērt ceļu bezpajumtnieku sociālajai iekļaušanai un integrācijai darba tirgū;

| 24. | uzsver nozīmi, kāda ir preventīviem pasākumiem vietējā un reģionālajā līmenī, jo ar to palīdzību agri tiek atpazīts bezpajumtniecības risks un apdraudētajiem cilvēkiem nodrošināti individualizēti risinājumi, lai novērstu izlikšanu no mājokļa, kā arī sniegta tūlītēja palīdzība no mājokļa jau izraidītajiem cilvēkiem. Tādēļ ir vajadzīgi strukturāli pasākumi tādās ar labklājību saistītās jomās kā mājokļi, nodarbinātība, izglītība, ģimene un ar tām saistītā politika; |
| --- | --- |

24.

uzsver nozīmi, kāda ir preventīviem pasākumiem vietējā un reģionālajā līmenī, jo ar to palīdzību agri tiek atpazīts bezpajumtniecības risks un apdraudētajiem cilvēkiem nodrošināti individualizēti risinājumi, lai novērstu izlikšanu no mājokļa, kā arī sniegta tūlītēja palīdzība no mājokļa jau izraidītajiem cilvēkiem. Tādēļ ir vajadzīgi strukturāli pasākumi tādās ar labklājību saistītās jomās kā mājokļi, nodarbinātība, izglītība, ģimene un ar tām saistītā politika;

| 25. | vērš uzmanību uz to, ka ir nepieciešama integrēta pieeja un ir jāpastiprina sociālās un veselības aprūpes sistēmas sadarbība, lai nepieļautu krasu dzīves kvalitātes un līdz ar to arī veselības stāvokļa pasliktināšanos cilvēkiem, kas tikko kļuvuši par bezpajumtniekiem; īpaši svarīgi tas ir cilvēkiem, kas jau agrāk saņēmuši attiecīgu aprūpi; |
| --- | --- |

25.

vērš uzmanību uz to, ka ir nepieciešama integrēta pieeja un ir jāpastiprina sociālās un veselības aprūpes sistēmas sadarbība, lai nepieļautu krasu dzīves kvalitātes un līdz ar to arī veselības stāvokļa pasliktināšanos cilvēkiem, kas tikko kļuvuši par bezpajumtniekiem; īpaši svarīgi tas ir cilvēkiem, kas jau agrāk saņēmuši attiecīgu aprūpi;

| 26. | norāda, ka bezpajumtnieku aprūpei jāsākas jau uz ielas, jo iespējamas garīgas saslimšanas, alkoholisma un atkarības diagnosticēšanu un ārstēšanu nevar atlikt līdz brīdim, kad tiks atrisināta mājokļa problēma; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka bezpajumtnieku aprūpei jāsākas jau uz ielas, jo iespējamas garīgas saslimšanas, alkoholisma un atkarības diagnosticēšanu un ārstēšanu nevar atlikt līdz brīdim, kad tiks atrisināta mājokļa problēma;

| 27. | norāda, ka liela nozīme ir pietiekamam atbalstam, piemēram, izmitināšanai, kas palīdz novērst bezpajumtniecību; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka liela nozīme ir pietiekamam atbalstam, piemēram, izmitināšanai, kas palīdz novērst bezpajumtniecību;

| 28. | uzsver: lai bezpajumtniecības apkarošanā iesaistīto dalībnieku centieni būtu rezultatīvi, tiem nepieciešams atbilstošs finansējums un dalībvalstu un Eiropas Savienības atbalsts, lai varētu veikt iedarbīgus pasākumus nodarbinātības dienesta iesaistīšanai, bezpajumtniekiem paredzētu mācību organizēšanai, darba meklējumu un darba saglabāšanas sekmēšanai; |
| --- | --- |

28.

uzsver: lai bezpajumtniecības apkarošanā iesaistīto dalībnieku centieni būtu rezultatīvi, tiem nepieciešams atbilstošs finansējums un dalībvalstu un Eiropas Savienības atbalsts, lai varētu veikt iedarbīgus pasākumus nodarbinātības dienesta iesaistīšanai, bezpajumtniekiem paredzētu mācību organizēšanai, darba meklējumu un darba saglabāšanas sekmēšanai;

| 29. | uzskata, ka netiešs, bet īpaši efektīvs līdzeklis bezpajumtniecības stāvokļa pārtraukšanai ir profesionālā apmācība, pārkvalificēšana, pieaugušo izglītība un mūžizglītība vispār. Atbilstoši strukturēta apmācība, kas ļauj iegūt īstu darbu, ir labs ieguldījums gan no indivīda, gan no sabiedrības viedokļa, un tā dod iespēju bezpajumtniekiem ilgtspējīgi izrauties no grūtā stāvokļa viņu dzīvē. Izglītība bieži vien ir neatņemams pamatnosacījums, taču izšķiroša nozīme ir cilvēku pašu motivācijai ilglaicīgi un proaktīvi ieguldīt pūliņus, lai taptu par aktīviem sabiedrības locekļiem. Lai uzlabotu attiecīgo personu dzīves apstākļus, būtiska nozīme ir sadarbībai ar viņiem un viņu aktīvai iesaistei; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka netiešs, bet īpaši efektīvs līdzeklis bezpajumtniecības stāvokļa pārtraukšanai ir profesionālā apmācība, pārkvalificēšana, pieaugušo izglītība un mūžizglītība vispār. Atbilstoši strukturēta apmācība, kas ļauj iegūt īstu darbu, ir labs ieguldījums gan no indivīda, gan no sabiedrības viedokļa, un tā dod iespēju bezpajumtniekiem ilgtspējīgi izrauties no grūtā stāvokļa viņu dzīvē. Izglītība bieži vien ir neatņemams pamatnosacījums, taču izšķiroša nozīme ir cilvēku pašu motivācijai ilglaicīgi un proaktīvi ieguldīt pūliņus, lai taptu par aktīviem sabiedrības locekļiem. Lai uzlabotu attiecīgo personu dzīves apstākļus, būtiska nozīme ir sadarbībai ar viņiem un viņu aktīvai iesaistei;

| 30. | uzsver, ka ir svarīgi, lai vietējo pašvaldību, labdarības organizāciju, radošo savienību, reliģisko draudžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju uzturētās ārkārtas vai pagaidu apmetnes būtu labas kvalitātes un pieejamas vietējā vai vismaz reģionālā līmenī un atbilstu to lietotāju vajadzībām; tomēr uzskata, ka visvēlamākie ir risinājumi, kuros par prioritāti izvirzīta mājokļa nodrošināšana, piemēram, uz principu “housing first” balstītā pieeja; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir svarīgi, lai vietējo pašvaldību, labdarības organizāciju, radošo savienību, reliģisko draudžu un pilsoniskās sabiedrības organizāciju uzturētās ārkārtas vai pagaidu apmetnes būtu labas kvalitātes un pieejamas vietējā vai vismaz reģionālā līmenī un atbilstu to lietotāju vajadzībām; tomēr uzskata, ka visvēlamākie ir risinājumi, kuros par prioritāti izvirzīta mājokļa nodrošināšana, piemēram, uz principu “housing first” balstītā pieeja;

| 31. | norāda, ka bezpajumtniekiem un cilvēkiem ar zemiem ienākumiem būtisks jautājums ir tuvumā pieejams pastāvīgs mājoklis, kuru viņi spēj apmaksāt. Jāuzsver, ka to var panākt tikai tad, ja izdodas izveidot konkrētiem vietējiem apstākļiem pielāgotas atbilstošas visu iesaistīto pušu partnerattiecības; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka bezpajumtniekiem un cilvēkiem ar zemiem ienākumiem būtisks jautājums ir tuvumā pieejams pastāvīgs mājoklis, kuru viņi spēj apmaksāt. Jāuzsver, ka to var panākt tikai tad, ja izdodas izveidot konkrētiem vietējiem apstākļiem pielāgotas atbilstošas visu iesaistīto pušu partnerattiecības;

| 32. | atbalsta turpmākos mērķtiecīgos ES līmeņa pasākumus bezpajumtniecības jautājuma risināšanai attiecīgajās nozaru politikas jomās, īpaši ekonomikas, finanšu, sociālā nodrošinājuma, reģionālās attīstības, veselības aprūpes, cilvēktiesību, jaunatnes, dzimumu līdztiesības, migrācijas un integrācijas jomās; |
| --- | --- |

32.

atbalsta turpmākos mērķtiecīgos ES līmeņa pasākumus bezpajumtniecības jautājuma risināšanai attiecīgajās nozaru politikas jomās, īpaši ekonomikas, finanšu, sociālā nodrošinājuma, reģionālās attīstības, veselības aprūpes, cilvēktiesību, jaunatnes, dzimumu līdztiesības, migrācijas un integrācijas jomās;

| 33. | atbalsta bezpajumtniecības jautājuma turpmāku integrāciju stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas procesā, iespējams, dalībvalstu centienus papildinot ar specifiskiem ieteikumiem dalībvalstīm, kurās nepieciešama steidzama rīcība bezpajumtniecības jautājuma risināšanai; |
| --- | --- |

33.

atbalsta bezpajumtniecības jautājuma turpmāku integrāciju stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas procesā, iespējams, dalībvalstu centienus papildinot ar specifiskiem ieteikumiem dalībvalstīm, kurās nepieciešama steidzama rīcība bezpajumtniecības jautājuma risināšanai;

| 34. | aicina Komisiju papildus ieteikumiem konkrētām dalībvalstīm atbalstīt dalībvalstu turpmākos centienus un bezpajumtniecības jautājuma iekļaušanu valstu reformu programmās; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju papildus ieteikumiem konkrētām dalībvalstīm atbalstīt dalībvalstu turpmākos centienus un bezpajumtniecības jautājuma iekļaušanu valstu reformu programmās;

| 35. | uzsver, ka, bezpajumtniekus nestigmatizējot, jāapkopo visaptveroši un salīdzināmi dati par bezpajumtniecību. Šādi dati jāgrupē atbilstoši bezpajumtniecības iemesliem un šīs parādības intensitātei un jāsadala pa reģioniem vismaz NUTS 2 līmenī. Šāda datu bāze ir pamatnosacījums, lai attīstības politikas pasākumi būtu efektīvi un lai visbeidzot bezpajumtniecību pilnīgi izskaustu; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka, bezpajumtniekus nestigmatizējot, jāapkopo visaptveroši un salīdzināmi dati par bezpajumtniecību. Šādi dati jāgrupē atbilstoši bezpajumtniecības iemesliem un šīs parādības intensitātei un jāsadala pa reģioniem vismaz NUTS 2 līmenī. Šāda datu bāze ir pamatnosacījums, lai attīstības politikas pasākumi būtu efektīvi un lai visbeidzot bezpajumtniecību pilnīgi izskaustu;

| 36. | uzskata: tā kā būtiska nozīme bezpajumtniecības samazināšanā ir pasākumiem vietējā un reģionālā līmenī, ES būtu jāizvērtē vispārējā efektivitāte un jāapsver, kuros gadījumos bezpajumtniecības jautājuma risināšanai būtu lietderīgi izmantot ne tikai ESF un ERAF, bet arī citus finansēšanas instrumentus (piemēram, PROGRESS, Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, JESSICA, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, LEADER un programmu “Palīdzība vistrūcīgākajiem cilvēkiem”); |
| --- | --- |

36.

uzskata: tā kā būtiska nozīme bezpajumtniecības samazināšanā ir pasākumiem vietējā un reģionālā līmenī, ES būtu jāizvērtē vispārējā efektivitāte un jāapsver, kuros gadījumos bezpajumtniecības jautājuma risināšanai būtu lietderīgi izmantot ne tikai ESF un ERAF, bet arī citus finansēšanas instrumentus (piemēram, PROGRESS, Eiropas Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, JESSICA, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, LEADER un programmu “Palīdzība vistrūcīgākajiem cilvēkiem”);

| 37. | mudina dalībvalstis bezpajumtnieku stāvokļa uzlabošanai izmantot atbilstīgos ES fondus un izveidot saikni starp sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgos; |
| --- | --- |

37.

mudina dalībvalstis bezpajumtnieku stāvokļa uzlabošanai izmantot atbilstīgos ES fondus un izveidot saikni starp sociālo iekļaušanu un integrāciju darba tirgos;

| 38. | ir svarīgi sekmēt brīvprātīgo darbu saistībā ar pakalpojumu sniegšanu bezpajumtniekiem un iesaistīt viņus sociālo jautājumu risināšanā, veidojot izpratni par problēmām šajā kopienā un iekļaujot viņus sociālās integrācijas procesā; |
| --- | --- |

38.

ir svarīgi sekmēt brīvprātīgo darbu saistībā ar pakalpojumu sniegšanu bezpajumtniekiem un iesaistīt viņus sociālo jautājumu risināšanā, veidojot izpratni par problēmām šajā kopienā un iekļaujot viņus sociālās integrācijas procesā;

| 39. | jāstiprina īpaši bezpajumtniekiem paredzēti līdzdalības mehānismi, kas nodrošina faktisku iesaisti, sekmē visu iesaistīto pušu kopīgu lēmumu pieņemšanu un uzlabo pakalpojumu kvalitāti, iekļaujot bezpajumtniekus sociālās integrācijas procesā. |
| --- | --- |

39.

jāstiprina īpaši bezpajumtniekiem paredzēti līdzdalības mehānismi, kas nodrošina faktisku iesaisti, sekmē visu iesaistīto pušu kopīgu lēmumu pieņemšanu un uzlabo pakalpojumu kvalitāti, iekļaujot bezpajumtniekus sociālās integrācijas procesā.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 18/2010 fin.

1

(2)  CdR 71/2011 fin.

2

(3)  CdR 402/2010 fin.

3

(4)  P7_TA(2011)0383 un P7_TA(2014)0043.

4

(5)  SWD(2013) 42 final.

5

(6)  CdR 1999/2013 fin.

6

(7)  CdR 26/2013 fin.

7

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/40 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/40

---

Reģionu komitejas atzinums “ES stratēģija Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR)”

2014/C 271/08

| Ziņotājs | Gian Mario Spacca (IT/ALDE), Markes reģiona priekšsēdētājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti | COM(2014) 357 final
  SWD(2014) 190 final
  SWD(2014) 191 final |

Ziņotājs

Gian Mario Spacca (IT/ALDE), Markes reģiona priekšsēdētājs

Atsauces dokumenti

COM(2014) 357 final

SWD(2014) 190 final

SWD(2014) 191 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropadomes 2012. gada decembra sanāksmes secinājumus, kuros tā aicina Komisiju līdz 2014. gada beigām nākt klajā ar ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR). Šo lēmumu RK bija ieteikusi savā pašiniciatīvas atzinumā “Adrijas–Jonijas jūras makroreģiona teritoriālā sadarbība Vidusjūras reģionā”, ko pieņēma 2011. gada 11. oktobrī (1); |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropadomes 2012. gada decembra sanāksmes secinājumus, kuros tā aicina Komisiju līdz 2014. gada beigām nākt klajā ar ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR). Šo lēmumu RK bija ieteikusi savā pašiniciatīvas atzinumā “Adrijas–Jonijas jūras makroreģiona teritoriālā sadarbība Vidusjūras reģionā”, ko pieņēma 2011. gada 11. oktobrī (1);

| 2. | piekrīt definīcijai, ka makroreģionālās stratēģijas ir integrēts satvars, ko apstiprinājusi Eiropadome un kas apvieno viena ģeogrāfiskā apgabala dalībvalstis un trešās valstis, risina kopējus uzdevumus un iegūst no pastiprinātas sadarbības tautsaimniecības, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā (2); |
| --- | --- |

2.

piekrīt definīcijai, ka makroreģionālās stratēģijas ir integrēts satvars, ko apstiprinājusi Eiropadome un kas apvieno viena ģeogrāfiskā apgabala dalībvalstis un trešās valstis, risina kopējus uzdevumus un iegūst no pastiprinātas sadarbības tautsaimniecības, sociālās un teritoriālās kohēzijas jomā (2);

ES integrācija un ārējā dimensija

| 3. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par EUSAIR, kurā būs iekļautas četras ES valstis (Grieķija, Horvātija, Itālija un Slovēnija) un četras valstis, kas nav ES valstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne un Serbija). Stratēģija būtiski sekmēs reģionā esošo kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu integrāciju Eiropas Savienībā. ES integrācijas aspekts stratēģijai sniedz būtisku pievienoto vērtību (3); |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par EUSAIR, kurā būs iekļautas četras ES valstis (Grieķija, Horvātija, Itālija un Slovēnija) un četras valstis, kas nav ES valstis (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne un Serbija). Stratēģija būtiski sekmēs reģionā esošo kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu integrāciju Eiropas Savienībā. ES integrācijas aspekts stratēģijai sniedz būtisku pievienoto vērtību (3);

| 4. | uzsver izlīguma, drošības un stabilitātes aspektus Adrijas un Jonijas jūras reģionā, ko iespējams nodrošināt, sadarbojoties ar pārējām trešām valstīm, kuras nākotnē varētu iekļaut minētajā makroreģionā; tādēļ norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību vadošo lomu demokrātijas, decentralizācijas, spēcīgākas vietējās pašpārvaldes un spēju veidošanas sekmēšanā; |
| --- | --- |

4.

uzsver izlīguma, drošības un stabilitātes aspektus Adrijas un Jonijas jūras reģionā, ko iespējams nodrošināt, sadarbojoties ar pārējām trešām valstīm, kuras nākotnē varētu iekļaut minētajā makroreģionā; tādēļ norāda uz vietējo un reģionālo pašvaldību vadošo lomu demokrātijas, decentralizācijas, spēcīgākas vietējās pašpārvaldes un spēju veidošanas sekmēšanā;

| 5. | atzīmē, ka Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija varētu būt sākums integrētākai pieejai un stratēģijai, kas aptvertu visu Vidusjūras baseinu, kā tas uzsvērts EP rezolūcijā (4); |
| --- | --- |

5.

atzīmē, ka Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģija varētu būt sākums integrētākai pieejai un stratēģijai, kas aptvertu visu Vidusjūras baseinu, kā tas uzsvērts EP rezolūcijā (4);

| 6. | norāda, ka arī ARLEM (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleja) aicina piemērot makroreģionālu pieeju visā Vidusjūras baseinā, pamatojoties uz trīs integrētu makroreģionālu teritoriju, proti, Vidusjūras rietumu reģiona, Adrijas un Jonijas jūras reģiona un Vidusjūras austrumu reģiona, attīstību (5); |
| --- | --- |

6.

norāda, ka arī ARLEM (Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu reģionālo un vietējo pašvaldību asambleja) aicina piemērot makroreģionālu pieeju visā Vidusjūras baseinā, pamatojoties uz trīs integrētu makroreģionālu teritoriju, proti, Vidusjūras rietumu reģiona, Adrijas un Jonijas jūras reģiona un Vidusjūras austrumu reģiona, attīstību (5);

Daudzlīmeņu pārvaldība

| 7. | piekrīt Vispārējo lietu padomes 2013. gada oktobra secinājumiem par to, ka ir jāpārskata makroreģionu pārvaldības sistēmas, un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2014. gada 20. maijā publicēto ziņojumu, kā arī Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija paziņojumu par ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam; bez tam piekrīt Padomes viedoklim par to, kāda nozīme ir iesaistīto valstu atbildībai un līdzdalībai, kam vajadzīga attiecīgo reģionālo un vietējo dalībnieku spēju pastiprināšana, kā arī skaidri formulētas ieinteresēto personu ilgtermiņa saistības (6); turklāt aicina, lai reģionālās pārvaldes iestādes un Reģionu komiteja, atbalstot Eiropas Komisiju, tiktu vairāk iesaistītas koordinēšanas un īstenošanas posmā. Šajā saistībā Komiteja piekrīt, ka rīcības plānā būtu jāparedz pārvaldības struktūra, kuras sastāvā katram pīlāram ir koordinatori no kompetentajām ministrijām, un uzsver, ka tie var būt arī reģionālo valdību pārstāvji; |
| --- | --- |

7.

piekrīt Vispārējo lietu padomes 2013. gada oktobra secinājumiem par to, ka ir jāpārskata makroreģionu pārvaldības sistēmas, un atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas 2014. gada 20. maijā publicēto ziņojumu, kā arī Eiropas Komisijas 2014. gada 17. jūnija paziņojumu par ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam; bez tam piekrīt Padomes viedoklim par to, kāda nozīme ir iesaistīto valstu atbildībai un līdzdalībai, kam vajadzīga attiecīgo reģionālo un vietējo dalībnieku spēju pastiprināšana, kā arī skaidri formulētas ieinteresēto personu ilgtermiņa saistības (6); turklāt aicina, lai reģionālās pārvaldes iestādes un Reģionu komiteja, atbalstot Eiropas Komisiju, tiktu vairāk iesaistītas koordinēšanas un īstenošanas posmā. Šajā saistībā Komiteja piekrīt, ka rīcības plānā būtu jāparedz pārvaldības struktūra, kuras sastāvā katram pīlāram ir koordinatori no kompetentajām ministrijām, un uzsver, ka tie var būt arī reģionālo valdību pārstāvji;

| 8. | ir pārliecināta, ka ir vajadzīga pārdomāta un saskaņota pārvaldība četros savstarpēji saistītos līmeņos: spēcīga politiskā vadība, kas spēj nodrošināt līdzdalības valstu skaidru lēmumu pieņemšanu – kuru veicina Eiropas Komisija ar Reģionu komitejas atbalstu –, pārdomāta koordinēšana, vienošanās par lēmumu teritoriālu īstenošanu un plaša līdzdalība; |
| --- | --- |

8.

ir pārliecināta, ka ir vajadzīga pārdomāta un saskaņota pārvaldība četros savstarpēji saistītos līmeņos: spēcīga politiskā vadība, kas spēj nodrošināt līdzdalības valstu skaidru lēmumu pieņemšanu – kuru veicina Eiropas Komisija ar Reģionu komitejas atbalstu –, pārdomāta koordinēšana, vienošanās par lēmumu teritoriālu īstenošanu un plaša līdzdalība;

| 9. | uzsver, ka EUSAIR ir vajadzīga spēcīga politiskā vadība un ka Adrijas un Jonijas jūras iniciatīvai, kurā piedalās astoņi attiecīgo valstu ārlietu ministri, var būt svarīga koordinējoša loma; turklāt EUSAIR ir vajadzīga daudzlīmeņu pārvaldības platforma, un, lai efektīvi īstenotu projektus saskaņā ar integrētu makroreģionālu pieeju, vietējās un reģionālās pašvaldības var nodrošināt augsta līmeņa prasmes; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka EUSAIR ir vajadzīga spēcīga politiskā vadība un ka Adrijas un Jonijas jūras iniciatīvai, kurā piedalās astoņi attiecīgo valstu ārlietu ministri, var būt svarīga koordinējoša loma; turklāt EUSAIR ir vajadzīga daudzlīmeņu pārvaldības platforma, un, lai efektīvi īstenotu projektus saskaņā ar integrētu makroreģionālu pieeju, vietējās un reģionālās pašvaldības var nodrošināt augsta līmeņa prasmes;

| 10. | aicina pastiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu stratēģijas pārvaldībā un īstenošanā. |
| --- | --- |

10.

aicina pastiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību lomu stratēģijas pārvaldībā un īstenošanā.

| 11. | tādēļ norāda, ka 2013. gada 30. janvārī ir izveidota Reģionu komitejas starpreģionālā grupa “Adrijas-Jonijas jūras reģions”, kuras uzdevums ir atbalstīt Eiropas Komisiju Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijas izstrādē līdz 2014. gada beigām un nodrošināt Adrijas un Jonijas jūras reģionam vienotu identitāti, lai pilnībā atklātu reģiona potenciālu; |
| --- | --- |

11.

tādēļ norāda, ka 2013. gada 30. janvārī ir izveidota Reģionu komitejas starpreģionālā grupa “Adrijas-Jonijas jūras reģions”, kuras uzdevums ir atbalstīt Eiropas Komisiju Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijas izstrādē līdz 2014. gada beigām un nodrošināt Adrijas un Jonijas jūras reģionam vienotu identitāti, lai pilnībā atklātu reģiona potenciālu;

| 12. | atzīst, ka Eiropadomes “pilnvarojums” Komisijai ir reģiona valstu kopīgu pūliņu rezultāts. Tas balstīts uz vairākām iniciatīvām, piemēram, Adrijas un Jonijas jūras iniciatīvu (AII), ko izveidoja ar 2000. gada Ankonas deklarāciju, un citiem Adrijas un Jonijas jūras forumiem un tīkliem kā, piemēram, Adrijas un Jonijas jūras reģiona pilsētu forums, Adrijas un Jonijas jūras reģiona tirdzniecības kameru forums, UniAdrion universitāšu tīkls un Adrijas un Jonijas jūras Eiroreģions; |
| --- | --- |

12.

atzīst, ka Eiropadomes “pilnvarojums” Komisijai ir reģiona valstu kopīgu pūliņu rezultāts. Tas balstīts uz vairākām iniciatīvām, piemēram, Adrijas un Jonijas jūras iniciatīvu (AII), ko izveidoja ar 2000. gada Ankonas deklarāciju, un citiem Adrijas un Jonijas jūras forumiem un tīkliem kā, piemēram, Adrijas un Jonijas jūras reģiona pilsētu forums, Adrijas un Jonijas jūras reģiona tirdzniecības kameru forums, UniAdrion universitāšu tīkls un Adrijas un Jonijas jūras Eiroreģions;

| 13. | uzsver, ka vietējā līmeņa vajadzības iespējams apmierināt, izmantojot augšupēju pieeju, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldību, lai tādējādi pārvarētu visā Adrijas un Jonijas jūras reģionā kopējas problēmas un izaicinājumus, izmantojot plašu atbalstu saņēmušus risinājumus; tāda ir šīs ES stratēģijas panākumu atslēga; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka vietējā līmeņa vajadzības iespējams apmierināt, izmantojot augšupēju pieeju, kas balstās uz daudzlīmeņu pārvaldību, lai tādējādi pārvarētu visā Adrijas un Jonijas jūras reģionā kopējas problēmas un izaicinājumus, izmantojot plašu atbalstu saņēmušus risinājumus; tāda ir šīs ES stratēģijas panākumu atslēga;

Adrijas un Jonijas jūras reģions: risināmās problēmas un veicamie uzdevumi

| 14. | piekrīt, ka ierosinātās stratēģijas galvenais mērķis ir veicināt noturīgu saimniecisko un sociālo labklājību, izaugsmi un darbvietu radīšanu reģionā atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, palielinot reģiona pievilcīgumu, konkurētspēju un savienojamību un vienlaikus saglabājot vidi un jūras un piekrastes ekosistēmas; |
| --- | --- |

14.

piekrīt, ka ierosinātās stratēģijas galvenais mērķis ir veicināt noturīgu saimniecisko un sociālo labklājību, izaugsmi un darbvietu radīšanu reģionā atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, palielinot reģiona pievilcīgumu, konkurētspēju un savienojamību un vienlaikus saglabājot vidi un jūras un piekrastes ekosistēmas;

| 15. | atzinīgi vērtē Komisijas pieņemto “Adrijas un Jonijas jūras reģiona jūrlietu stratēģiju” (7), kas ir iekļauta EUSAIR; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Komisijas pieņemto “Adrijas un Jonijas jūras reģiona jūrlietu stratēģiju” (7), kas ir iekļauta EUSAIR;

| 16. | atzinīgi vērtē arī EUSAIR piemērošanas jomu un četrus pīlārus, kas izriet no plašām konsultācijām ar ieinteresētajām pusēm reģionā, proti, “zilā izaugsme”, “reģiona savienošana”, “vides kvalitāte” un “ilgtspējīgs tūrisms”; ir gandarīta par komunikācijas iekļaušanu tādos transversālos jautājumos kā “spēju, tostarp komunikācijas, veidošana” un “pētniecība un izstrāde, inovācija un MVU”; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē arī EUSAIR piemērošanas jomu un četrus pīlārus, kas izriet no plašām konsultācijām ar ieinteresētajām pusēm reģionā, proti, “zilā izaugsme”, “reģiona savienošana”, “vides kvalitāte” un “ilgtspējīgs tūrisms”; ir gandarīta par komunikācijas iekļaušanu tādos transversālos jautājumos kā “spēju, tostarp komunikācijas, veidošana” un “pētniecība un izstrāde, inovācija un MVU”;

| 17. | aicina Eiropas Komisiju izstrādāt makroekonomiskā stāvokļa pamatnovērtējumu un EUSAIR ietekmes novērtējumu, kas būtu pirmais pasākums virzībā uz spēju veidošanu, veicinot stratēģijas īstenošanu un ieviešot praksē četrus minētos pīlārus/prioritāros pasākumus, lai varētu labāk sasniegt noteiktos mērķus un izvērtēt progresu virzībā uz tiem; |
| --- | --- |

17.

aicina Eiropas Komisiju izstrādāt makroekonomiskā stāvokļa pamatnovērtējumu un EUSAIR ietekmes novērtējumu, kas būtu pirmais pasākums virzībā uz spēju veidošanu, veicinot stratēģijas īstenošanu un ieviešot praksē četrus minētos pīlārus/prioritāros pasākumus, lai varētu labāk sasniegt noteiktos mērķus un izvērtēt progresu virzībā uz tiem;

| 18. | aicina pievērst lielāku uzmanību teritoriālās un sociālās kohēzijas aspektiem un galvenajām problēmām, ko valstis atsevišķi nespēj efektīvi atrisināt, kā, piemēram, veselības aizsardzība, aktīvas vecumdienas, demogrāfisko un saimniecisko apstākļu atšķirības reģiona valstīs un starp tām, kā arī problēmas saistībā ar drošību, organizēto noziedzību, nelikumīgo migrāciju, uzņēmumu pārvietošanu un jaunatnes bezdarbu. Minētie jautājumi būtu risināmi visos četros pīlāros, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi atbilstīgi stratēģijas “Eiropas 2020” programmām un mērķiem, kā arī palielinātu EUSAIR reģiona konkurētspēju un pievilcīgumu; |
| --- | --- |

18.

aicina pievērst lielāku uzmanību teritoriālās un sociālās kohēzijas aspektiem un galvenajām problēmām, ko valstis atsevišķi nespēj efektīvi atrisināt, kā, piemēram, veselības aizsardzība, aktīvas vecumdienas, demogrāfisko un saimniecisko apstākļu atšķirības reģiona valstīs un starp tām, kā arī problēmas saistībā ar drošību, organizēto noziedzību, nelikumīgo migrāciju, uzņēmumu pārvietošanu un jaunatnes bezdarbu. Minētie jautājumi būtu risināmi visos četros pīlāros, lai nodrošinātu gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi atbilstīgi stratēģijas “Eiropas 2020” programmām un mērķiem, kā arī palielinātu EUSAIR reģiona konkurētspēju un pievilcīgumu;

| 19. | ierosina ņemt vērā pieredzi, kas gūta ar stratēģijām Baltijas jūras reģionam un Donavas reģionam, un reizi gadā rīkot EUSAIR forumu, lai veicinātu saimniecisko un sociālo dialogu, aktīvi iesaistot sociālās un ekonomikas jomas ieinteresētās personas (arodbiedrības, darba devēju organizācijas, NVO, jaunatnes organizācijas, pilsoniskās sabiedrības apvienības u. c.); |
| --- | --- |

19.

ierosina ņemt vērā pieredzi, kas gūta ar stratēģijām Baltijas jūras reģionam un Donavas reģionam, un reizi gadā rīkot EUSAIR forumu, lai veicinātu saimniecisko un sociālo dialogu, aktīvi iesaistot sociālās un ekonomikas jomas ieinteresētās personas (arodbiedrības, darba devēju organizācijas, NVO, jaunatnes organizācijas, pilsoniskās sabiedrības apvienības u. c.);

Finansējums

| 20. | atzinīgi vērtē laika iedalījumu, kas dod iespēju EUSAIR iekļaut gan 2014.–2020. gada jaunās paaudzes plānošanas dokumentos, kas attiecas uz ES struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem (ESI) un IPA fondiem – partnerattiecību nolīgumā, IPA stratēģijas dokumentos, darbības programmās –, gan arī visās attiecīgajās ES politikas jomās un tādās programmās kā, piemēram, “Apvārsnis 2020”, COSME u. c.; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē laika iedalījumu, kas dod iespēju EUSAIR iekļaut gan 2014.–2020. gada jaunās paaudzes plānošanas dokumentos, kas attiecas uz ES struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem (ESI) un IPA fondiem – partnerattiecību nolīgumā, IPA stratēģijas dokumentos, darbības programmās –, gan arī visās attiecīgajās ES politikas jomās un tādās programmās kā, piemēram, “Apvārsnis 2020”, COSME u. c.;

| 21. | norāda, ka Kopīgo noteikumu regula (KNR), Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) regula un IPA regulas sniedz reālas iespējas EUSAIR, jo tajās izteikta prasība visiem ESI un IPA fondiem ņemt vērā makroreģionālās prioritātes; |
| --- | --- |

21.

norāda, ka Kopīgo noteikumu regula (KNR), Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) regula un IPA regulas sniedz reālas iespējas EUSAIR, jo tajās izteikta prasība visiem ESI un IPA fondiem ņemt vērā makroreģionālās prioritātes;

| 22. | uzsver, ka jāpalielina vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība Adrijas un Jonijas jūras reģionam prioritāru projektu noteikšanā; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā par EUSAIR četru pīlāru horizontālajos principos ir iekļauta dabas katastrofu riska pārvaldība, un aicina rīcības plānā lielāku uzmanību pievērst tādiem horizontāliem tematiem kā migrācija, tiesības uz veselību un administratīvā izglītošana, izmantojot Adrijas un Jonijas jūras reģiona apmācības augstskolu; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka jāpalielina vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība Adrijas un Jonijas jūras reģionam prioritāru projektu noteikšanā; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā par EUSAIR četru pīlāru horizontālajos principos ir iekļauta dabas katastrofu riska pārvaldība, un aicina rīcības plānā lielāku uzmanību pievērst tādiem horizontāliem tematiem kā migrācija, tiesības uz veselību un administratīvā izglītošana, izmantojot Adrijas un Jonijas jūras reģiona apmācības augstskolu;

| 23. | aicina Eiropas un starptautiskās finanšu organizācijas, piemēram, EIB, ERAB, Pasaules banku u. c., sniegt tikpat aktīvu atbalstu kā attiecībā uz Rietumbalkānu investīciju sistēmu; |
| --- | --- |

23.

aicina Eiropas un starptautiskās finanšu organizācijas, piemēram, EIB, ERAB, Pasaules banku u. c., sniegt tikpat aktīvu atbalstu kā attiecībā uz Rietumbalkānu investīciju sistēmu;

| 24. | ierosina sadarbībā ar EIB un starptautiskajām finanšu iestādēm izveidot īstenošanas mehānismu, kas dotu iespēju iesniegt “rentablus projektus” (8); |
| --- | --- |

24.

ierosina sadarbībā ar EIB un starptautiskajām finanšu iestādēm izveidot īstenošanas mehānismu, kas dotu iespēju iesniegt “rentablus projektus” (8);

| 25. | aicina pieejamajā finansējumā iekļaut privātā sektora līdzfinansējumu; |
| --- | --- |

25.

aicina pieejamajā finansējumā iekļaut privātā sektora līdzfinansējumu;

| 26. | atzīst “trīs “nē” principu” (nepieņemt jaunus tiesību aktus, neveidot jaunas iestādes un nepiešķirt papildu līdzekļus) un uzsver daudzos forumos norādīto “trīs “jā” principu”, proti, vairāk papildfinansējuma, vairāk koordinēšanas iestāžu līmenī un vairāk jaunu projektu; |
| --- | --- |

26.

atzīst “trīs “nē” principu” (nepieņemt jaunus tiesību aktus, neveidot jaunas iestādes un nepiešķirt papildu līdzekļus) un uzsver daudzos forumos norādīto “trīs “jā” principu”, proti, vairāk papildfinansējuma, vairāk koordinēšanas iestāžu līmenī un vairāk jaunu projektu;

| 27. | uzsver, ka ES līmeņa finansiālais atbalsts tehniskajai palīdzībai saistībā ar makroreģionālajām stratēģijām jau ir sevi pierādījis kā nozīmīgs ieguvums Baltijas jūras reģiona stratēģijai, un tā pielietojums būtu jāpaplašina, piemērojot to arī Adrijas un Jonijas jūras makroreģionālajai stratēģijai; aicina Adrijas un Jonijas jūras makroreģiona tehniskajai palīdzībai izveidot īpašu budžeta pozīciju tāpat kā Baltijas jūras un Donavas makroreģioniem paredzētās budžeta pozīcijas, no kurām katram makroreģionam 2014. gadā ir piešķirti 2,5 miljoni EUR saistību un maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka ES līmeņa finansiālais atbalsts tehniskajai palīdzībai saistībā ar makroreģionālajām stratēģijām jau ir sevi pierādījis kā nozīmīgs ieguvums Baltijas jūras reģiona stratēģijai, un tā pielietojums būtu jāpaplašina, piemērojot to arī Adrijas un Jonijas jūras makroreģionālajai stratēģijai; aicina Adrijas un Jonijas jūras makroreģiona tehniskajai palīdzībai izveidot īpašu budžeta pozīciju tāpat kā Baltijas jūras un Donavas makroreģioniem paredzētās budžeta pozīcijas, no kurām katram makroreģionam 2014. gadā ir piešķirti 2,5 miljoni EUR saistību un maksājumu apropriācijās;

Komunikācija

| 28. | aicina pievērst lielāku uzmanību komunikācijai, kas ir transversāls jautājums, lai veicinātu sabiedrības līdzdalību makroreģionālajā stratēģijā un stingrāku pārvaldību, kā jau uzsvērts 2013. gada decembrī Eiropas Komisijai adresētajā ziņojumā “RK starpreģionālās grupas Adrijas un Jonijas jūras reģiona jautājumos ieguldījums apspriedēs ar ieinteresētajām pusēm”; |
| --- | --- |

28.

aicina pievērst lielāku uzmanību komunikācijai, kas ir transversāls jautājums, lai veicinātu sabiedrības līdzdalību makroreģionālajā stratēģijā un stingrāku pārvaldību, kā jau uzsvērts 2013. gada decembrī Eiropas Komisijai adresētajā ziņojumā “RK starpreģionālās grupas Adrijas un Jonijas jūras reģiona jautājumos ieguldījums apspriedēs ar ieinteresētajām pusēm”;

| 29. | uzsver, ka komunikācija ir instruments pilsoniskās sabiedrības izpratnes veicināšanai par to, ko šāda stratēģija nozīmē iedzīvotājiem, un par pievienoto vērtību, kādu minētā stratēģija sniedz Adrijas un Jonijas jūras reģiona identitātes nostiprināšanā; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka komunikācija ir instruments pilsoniskās sabiedrības izpratnes veicināšanai par to, ko šāda stratēģija nozīmē iedzīvotājiem, un par pievienoto vērtību, kādu minētā stratēģija sniedz Adrijas un Jonijas jūras reģiona identitātes nostiprināšanā;

Spēju veidošana

| 30. | piekrīt, ka spēju veidošana ir nozīmīgs transversāls jautājums, lai nodrošinātu EUSAIR sekmīgu īstenošanu, jo Adrijas un Jonijas jūras reģions ietver lielu teritoriju, tostarp ES dalībvalstis, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis ar atšķirīgām administratīvajām struktūrām; |
| --- | --- |

30.

piekrīt, ka spēju veidošana ir nozīmīgs transversāls jautājums, lai nodrošinātu EUSAIR sekmīgu īstenošanu, jo Adrijas un Jonijas jūras reģions ietver lielu teritoriju, tostarp ES dalībvalstis, kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis ar atšķirīgām administratīvajām struktūrām;

| 31. | norāda, ka ES dalībvalstīm, kā arī trešām valstīm jāpastiprina prasmes un spējas, lai rastu lietpratīgus, ilgtspējīgus un iekļaujošus risinājumus kopējām problēmām tādās jomās kā cilvēkresursu pārvaldība, starptautiskās attiecības u. c. Viens no iespējamiem pasākumiem būtu izveidot Adrijas un Jonijas jūras reģiona Augstāko administrācijas skolu līdzīgi Francijas ENA (Ecole Nationale d’Administration), kurā Adrijas un Jonijas jūras reģiona civildienesta ierēdņi varētu apgūt daudzlīmeņu pārvaldībā vajadzīgās prasmes un kvalifikāciju, kas dotu viņiem iespēju ieviest inovatīvus procesus valsts pārvaldes iestādēs; |
| --- | --- |

31.

norāda, ka ES dalībvalstīm, kā arī trešām valstīm jāpastiprina prasmes un spējas, lai rastu lietpratīgus, ilgtspējīgus un iekļaujošus risinājumus kopējām problēmām tādās jomās kā cilvēkresursu pārvaldība, starptautiskās attiecības u. c. Viens no iespējamiem pasākumiem būtu izveidot Adrijas un Jonijas jūras reģiona Augstāko administrācijas skolu līdzīgi Francijas ENA (Ecole Nationale d’Administration), kurā Adrijas un Jonijas jūras reģiona civildienesta ierēdņi varētu apgūt daudzlīmeņu pārvaldībā vajadzīgās prasmes un kvalifikāciju, kas dotu viņiem iespēju ieviest inovatīvus procesus valsts pārvaldes iestādēs;

| 32. | uzskata, ka ilgstošas Adrijas un Jonijas jūras telpas miermīlīgam dialogam un efektīvai sadarbībai veidošana nevar notikt, ja tajā konsekventi neiesaista attiecīgo reģionu jaunatni. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju veicināt, atvieglot un uzlabot esošo jaunatnes mobilitātes programmu īstenošanu EUSAIR reģionā; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka ilgstošas Adrijas un Jonijas jūras telpas miermīlīgam dialogam un efektīvai sadarbībai veidošana nevar notikt, ja tajā konsekventi neiesaista attiecīgo reģionu jaunatni. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju veicināt, atvieglot un uzlabot esošo jaunatnes mobilitātes programmu īstenošanu EUSAIR reģionā;

| 33. | uzsver: lai risinātu Adrijas un Jonijas jūras reģionam un Vidusjūras reģionam kopumā nozīmīgus problēmjautājumus, par integrācijas faktoru un nodarbinātības avotu būtu jāuzskata tādi reģionā steidzami risināmi politiski jautājumi kā migrācija; |
| --- | --- |

33.

uzsver: lai risinātu Adrijas un Jonijas jūras reģionam un Vidusjūras reģionam kopumā nozīmīgus problēmjautājumus, par integrācijas faktoru un nodarbinātības avotu būtu jāuzskata tādi reģionā steidzami risināmi politiski jautājumi kā migrācija;

| 34. | atzīst, ka drošība ir vēl viena nozīmīga problēma, ko valstis nevar risināt individuāli, un aicina Eiropas Komisiju iekļaut konkrētus pasākumus minētās problēmas risināšanai visos četros stratēģijas pīlāros; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka drošība ir vēl viena nozīmīga problēma, ko valstis nevar risināt individuāli, un aicina Eiropas Komisiju iekļaut konkrētus pasākumus minētās problēmas risināšanai visos četros stratēģijas pīlāros;

| 35. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “Atvērta un droša globālā jūras telpa. ES jūrlietu drošības stratēģijas elementi” (9), uzsverot, ka ES intereses jūrlietās ir cieši saistītas ar Savienības iedzīvotāju un kopienu labklājību, uzplaukumu un drošību; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu “Atvērta un droša globālā jūras telpa. ES jūrlietu drošības stratēģijas elementi” (9), uzsverot, ka ES intereses jūrlietās ir cieši saistītas ar Savienības iedzīvotāju un kopienu labklājību, uzplaukumu un drošību;

| 36. | norāda, ka reģiona iedzīvotāju labklājība ir harmoniskas reģiona attīstības pamatelements; uzsver, ka veselības nozares efektivitātes nodrošināšanas nolūkā būtu jākoordinē veselības aprūpes pakalpojumi un izpēte; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka reģiona iedzīvotāju labklājība ir harmoniskas reģiona attīstības pamatelements; uzsver, ka veselības nozares efektivitātes nodrošināšanas nolūkā būtu jākoordinē veselības aprūpes pakalpojumi un izpēte;

Zilā izaugsme

| 37. | uzsver tematu “zivsaimniecība un akvakultūra”, “zilā tehnoloģija” un “jūrniecības un kuģniecības pakalpojumi” nozīmīgumu; |
| --- | --- |

37.

uzsver tematu “zivsaimniecība un akvakultūra”, “zilā tehnoloģija” un “jūrniecības un kuģniecības pakalpojumi” nozīmīgumu;

| 38. | atzinīgi vērtē EP un Padomes direktīvu, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas un integrētās piekrastes pārvaldības satvaru (10), un aicina Komisiju ņemt vērā minēto direktīvu, plānojot konkrētus pasākumus Adrijas un Jonijas jūras reģionā; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē EP un Padomes direktīvu, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas un integrētās piekrastes pārvaldības satvaru (10), un aicina Komisiju ņemt vērā minēto direktīvu, plānojot konkrētus pasākumus Adrijas un Jonijas jūras reģionā;

| 39. | uzsver, ka jūrniecībā un jūrlietās iesaistīto ieinteresēto pušu realizēta daudzlīmeņu pārvaldība ir izšķirošs faktors, lai Adrijas un Jonijas jūras reģionu varētu efektīvi apsaimniekot, piemērojot kopīgus noteikumus un protokolus zvejniecībā un zivju krājumu saglabāšanā, kā arī standartizētas pārvaldības sistēmas un procedūras; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka jūrniecībā un jūrlietās iesaistīto ieinteresēto pušu realizēta daudzlīmeņu pārvaldība ir izšķirošs faktors, lai Adrijas un Jonijas jūras reģionu varētu efektīvi apsaimniekot, piemērojot kopīgus noteikumus un protokolus zvejniecībā un zivju krājumu saglabāšanā, kā arī standartizētas pārvaldības sistēmas un procedūras;

| 40. | norāda: lai nodrošinātu jūras resursu un jūrniecības sistēmu racionālu izmantošanu, būtiska nozīme ir gan ekoinovācijai, gan zvejniecības, akvakultūras un – ciešā saistībā ar otro pīlāru – jūras transporta, ostu un to iekšzemes infrastruktūras modernizācijai, tāpat kā jūrniecības klasteriem. Svarīgs instruments teritorijas popularizēšanai varētu būt kopīgs zīmols augstas kvalitātes un izsekojamas izcelsmes zivju produktiem; |
| --- | --- |

40.

norāda: lai nodrošinātu jūras resursu un jūrniecības sistēmu racionālu izmantošanu, būtiska nozīme ir gan ekoinovācijai, gan zvejniecības, akvakultūras un – ciešā saistībā ar otro pīlāru – jūras transporta, ostu un to iekšzemes infrastruktūras modernizācijai, tāpat kā jūrniecības klasteriem. Svarīgs instruments teritorijas popularizēšanai varētu būt kopīgs zīmols augstas kvalitātes un izsekojamas izcelsmes zivju produktiem;

Reģiona savienošana

| 41. | uzsver tematu “jūras transports”, “intermodālie iekšzemes pārvadājumi” un “enerģētikas tīkli”, kā arī IKT nemateriālo infrastruktūru nozīmīgumu. Adrijas un Jonijas jūras reģiona “mākonis” ir līdzeklis esošo platformu savienošanai, lai standartizētu kopējus procesus un protokolus, nodrošinātu efektīvus intermodālos kravas un pasažieru pārvadājumus un sekmētu pakalpojumus, vides aizsardzību un kuģošanas drošību; |
| --- | --- |

41.

uzsver tematu “jūras transports”, “intermodālie iekšzemes pārvadājumi” un “enerģētikas tīkli”, kā arī IKT nemateriālo infrastruktūru nozīmīgumu. Adrijas un Jonijas jūras reģiona “mākonis” ir līdzeklis esošo platformu savienošanai, lai standartizētu kopējus procesus un protokolus, nodrošinātu efektīvus intermodālos kravas un pasažieru pārvadājumus un sekmētu pakalpojumus, vides aizsardzību un kuģošanas drošību;

| 42. | uzsver, ka Adrijas un Jonijas jūras reģionam jāuzlabo piekļuve no Eiropas dienvidaustrumiem uz pārējām teritorijām, tostarp Vidusjūras reģionu, pagarinot Baltijas–Adrijas koridoru gar Adrijas jūras piekrastes kalnu grēdām. Šajā reģionā jāpastiprina intermodālo pārvadājumu sistēmas, lai nostiprinātu reģiona kā transporta mezgla stāvokli starptautiskā nozīmē; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka Adrijas un Jonijas jūras reģionam jāuzlabo piekļuve no Eiropas dienvidaustrumiem uz pārējām teritorijām, tostarp Vidusjūras reģionu, pagarinot Baltijas–Adrijas koridoru gar Adrijas jūras piekrastes kalnu grēdām. Šajā reģionā jāpastiprina intermodālo pārvadājumu sistēmas, lai nostiprinātu reģiona kā transporta mezgla stāvokli starptautiskā nozīmē;

Vides kvalitāte

| 43. | uzsver tematu “jūras vides bioloģiskā daudzveidība”, “jūru piesārņojums” un “transnacionālas sauszemes dzīvotnes un bioloģiskā daudzveidība” nozīmīgumu; |
| --- | --- |

43.

uzsver tematu “jūras vides bioloģiskā daudzveidība”, “jūru piesārņojums” un “transnacionālas sauszemes dzīvotnes un bioloģiskā daudzveidība” nozīmīgumu;

| 44. | norāda, ka Adrijas un Jonijas jūras reģionam jāsaglabā dzīvotnes un ekosistēmas un jārisina klimata pārmaiņu izraisītās problēmas, ieviešot integrētu daudzlīmeņu pārvaldību, ar kuras starpniecību visas ieinteresētās puses ir iesaistītas kopīgā un integrētā procesā; |
| --- | --- |

44.

norāda, ka Adrijas un Jonijas jūras reģionam jāsaglabā dzīvotnes un ekosistēmas un jārisina klimata pārmaiņu izraisītās problēmas, ieviešot integrētu daudzlīmeņu pārvaldību, ar kuras starpniecību visas ieinteresētās puses ir iesaistītas kopīgā un integrētā procesā;

| 45. | uzsver, ka Vidusjūra ir daļēji slēgta jūra ar vismazāko ūdens apmaiņas ātrumu pasaulē un ka tādēļ jānodrošina šīs trauslās ekosistēmas aizsardzības augsts līmenis un progresīvi eksperimentāli projekti; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka Vidusjūra ir daļēji slēgta jūra ar vismazāko ūdens apmaiņas ātrumu pasaulē un ka tādēļ jānodrošina šīs trauslās ekosistēmas aizsardzības augsts līmenis un progresīvi eksperimentāli projekti;

| 46. | atzinīgi vērtē 2013. gada aprīlī pieņemto ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām (11), kurā atbalstīta paraugprakses piemēru apmaiņa un makroreģionālo rīcības plānu izstrāde, kas ir piemēri visaptverošai pieejai risku un neaizsargātības labākam novērtējumam; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē 2013. gada aprīlī pieņemto ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām (11), kurā atbalstīta paraugprakses piemēru apmaiņa un makroreģionālo rīcības plānu izstrāde, kas ir piemēri visaptverošai pieejai risku un neaizsargātības labākam novērtējumam;

Ilgtspējīgs tūrisms

| 47. | uzsver, ka nozīmīgi ir tādi temati kā “daudzveidīgi tūrisma produkti un pakalpojumi” un “ilgtspējīga tūrisma vadība”, kuri izvirzīti ieinteresēto pušu konferencē Atēnās; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka nozīmīgi ir tādi temati kā “daudzveidīgi tūrisma produkti un pakalpojumi” un “ilgtspējīga tūrisma vadība”, kuri izvirzīti ieinteresēto pušu konferencē Atēnās;

| 48. | atzīst, ka reģiona pievilcīgumu galvenokārt ļauj uztvert tūrisms, kas ir viena no galvenajām straujas izaugsmes nozarēm un reģiona jūras un sauszemes tautsaimniecības nozaru attīstības nozīmīgs faktors. Tūrisma nozares attīstībai ir vajadzīga daudzlīmeņu pārvaldība, kurā iesaistītas valsts, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes, kā arī visas reģionālās ieinteresētās puses, sākot no tirdzniecības kamerām līdz universitātēm; |
| --- | --- |

48.

atzīst, ka reģiona pievilcīgumu galvenokārt ļauj uztvert tūrisms, kas ir viena no galvenajām straujas izaugsmes nozarēm un reģiona jūras un sauszemes tautsaimniecības nozaru attīstības nozīmīgs faktors. Tūrisma nozares attīstībai ir vajadzīga daudzlīmeņu pārvaldība, kurā iesaistītas valsts, reģionālās un vietējās pārvaldes iestādes, kā arī visas reģionālās ieinteresētās puses, sākot no tirdzniecības kamerām līdz universitātēm;

| 49. | uzsver, ka, ņemot vērā kopīgās dabas, kultūras un vēstures bagātības, augstas kvalitātes lauksaimniecības un pārtikas produktus, profesionālas viesmīlības tradīcijas un pievilcīgās ainavas, kas reprezentējamas ar Adrijas un Jonijas jūras zīmolu, tūrisms var kļūt par nozīmīgu sviru, lai sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi, jaunatnes nodarbinātības iespējas un sociālo iekļaušanu, jo šodien “puse no darbvietām Eiropas piekrastes tūrisma nozarē atrodas Vidusjūras reģionā” (12); |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka, ņemot vērā kopīgās dabas, kultūras un vēstures bagātības, augstas kvalitātes lauksaimniecības un pārtikas produktus, profesionālas viesmīlības tradīcijas un pievilcīgās ainavas, kas reprezentējamas ar Adrijas un Jonijas jūras zīmolu, tūrisms var kļūt par nozīmīgu sviru, lai sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi, jaunatnes nodarbinātības iespējas un sociālo iekļaušanu, jo šodien “puse no darbvietām Eiropas piekrastes tūrisma nozarē atrodas Vidusjūras reģionā” (12);

Secinājumi

| 50. | norāda, cik svarīga ir šī ES trešā makroreģionālā stratēģija, kas balstīta uz jau esošo makroreģionālo stratēģiju īstenošanā gūto pieredzi, lai izvērstu jaunu novatorisku un gudru sadarbību, kā arī inovatīvu eksperimentālo pieeju daudzlīmeņu pārvaldībai, proti, zināšanu apguvi praktiskā ceļā, vienlaikus cenšoties radīt sinerģiju un pieredzes apmaiņu ar citām ES stratēģijām; |
| --- | --- |

50.

norāda, cik svarīga ir šī ES trešā makroreģionālā stratēģija, kas balstīta uz jau esošo makroreģionālo stratēģiju īstenošanā gūto pieredzi, lai izvērstu jaunu novatorisku un gudru sadarbību, kā arī inovatīvu eksperimentālo pieeju daudzlīmeņu pārvaldībai, proti, zināšanu apguvi praktiskā ceļā, vienlaikus cenšoties radīt sinerģiju un pieredzes apmaiņu ar citām ES stratēģijām;

| 51. | norāda, ka EUSAIR var dot jaunu impulsu reģiona kopējo problēmjautājumu risināšanai un ilgtspējīgas saimnieciskās un sociālās labklājības veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot izaugsmes un darbvietu radīšanas sekmēšanai atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, uzlabojot reģiona pievilcīgumu, konkurētspēju un savienojamību nolūkā izveidot Adrijas un Jonijas jūras reģionu par nozīmīgu centru Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka EUSAIR var dot jaunu impulsu reģiona kopējo problēmjautājumu risināšanai un ilgtspējīgas saimnieciskās un sociālās labklājības veicināšanai, īpašu uzmanību pievēršot izaugsmes un darbvietu radīšanas sekmēšanai atbilstīgi stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, uzlabojot reģiona pievilcīgumu, konkurētspēju un savienojamību nolūkā izveidot Adrijas un Jonijas jūras reģionu par nozīmīgu centru Vidusjūras reģionā;

| 52. | aicina Eiropas Komisiju uzņemties vadošo lomu inovatīvā daudzlīmeņu pārvaldības koordinācijas un īstenošanas platformā, kur pieņem kopējus lēmumus, lai nodrošinātu Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresēto pušu politisku apņemšanos un līdzdalību atbilstīgi subsidiaritātes principam; būtu jāiesaista privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība, lai, izmantojot lejupēju un augšupēju komunikāciju, pārskatatbildību un pārredzamus rezultātus, piemēram, atklāto datu portālu, sociālekonomiskā dialoga par EUSAIR ikgadēju forumu u. c., nodrošinātu pārliecinošu un plašu līdzdalību stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

52.

aicina Eiropas Komisiju uzņemties vadošo lomu inovatīvā daudzlīmeņu pārvaldības koordinācijas un īstenošanas platformā, kur pieņem kopējus lēmumus, lai nodrošinātu Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmeņa ieinteresēto pušu politisku apņemšanos un līdzdalību atbilstīgi subsidiaritātes principam; būtu jāiesaista privātais sektors un pilsoniskā sabiedrība, lai, izmantojot lejupēju un augšupēju komunikāciju, pārskatatbildību un pārredzamus rezultātus, piemēram, atklāto datu portālu, sociālekonomiskā dialoga par EUSAIR ikgadēju forumu u. c., nodrošinātu pārliecinošu un plašu līdzdalību stratēģijas īstenošanā;

| 53. | ir pārliecināta, ka ES integrācija ir pamatelements Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijā, kurā ietilpst četras ES dalībvalstis un četras trešās valstis, un uzsver saskaņošanas, drošības, stabilitātes un labklājības aspektus, kas sasniedzami ar ciešāku sadarbību, kā arī reģionu vadošo lomu reģionālās pašpārvaldes, spēju veidošanas, decentralizācijas un demokrātijas sekmēšanā. |
| --- | --- |

53.

ir pārliecināta, ka ES integrācija ir pamatelements Adrijas un Jonijas jūras reģiona stratēģijā, kurā ietilpst četras ES dalībvalstis un četras trešās valstis, un uzsver saskaņošanas, drošības, stabilitātes un labklājības aspektus, kas sasniedzami ar ciešāku sadarbību, kā arī reģionu vadošo lomu reģionālās pašpārvaldes, spēju veidošanas, decentralizācijas un demokrātijas sekmēšanā.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  CdR 168/2011 fin.

1

(2)  COM(2013) 468 final.

2

(3)  COM(2013) 468 final.

3

(4)  EP rezolūcija P7_TA (2012) 0269.

4

(5)  RK ARLEM ziņojums 2013/02318.

5

ARLEM

(6)  COM(2013) 468 final.

6

(7)  COM(2012) 713 final.

7

(8)  COM(2011) 381 final.

8

(9)  JOIN (2014) 9 final

9

(10)  COM(2013) 133 final

10

(11)  COM(2013) 216 final

11

(12)  COM(2014) 86 final

12

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/45 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/45

---

Reģionu komitejas atzinums “Daudzlīmeņu pārvaldība ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam veicināšanā un Aiči mērķu īstenošanā”

2014/C 271/09

| Ziņotāja | Kadri Tillemann (EE/PPE), Keila pašvaldības padomes priekšsēdētāja |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka 2013. gada 13. decembra vēstule |

Ziņotāja

Kadri Tillemann (EE/PPE), Keila pašvaldības padomes priekšsēdētāja

Atsauces dokuments

Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka 2013. gada 13. decembra vēstule

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

A.   
  Bioloģiskās daudzveidības daudzlīmeņu pārvaldība ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam īstenošanā un Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Lēmums X/22

| 1. | atzīst, ka 2011. gada martā ES vadītāji apņēmās īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi “līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu samazināšanos ES un atjaunot tos, ciktāl reāli iespējams, vienlaikus palielinot ES ieguldījumu, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības mazināšanos pasaulē”. Eiropas Komisijas 2011. gada maijā pieņemtajā (1) un Padomes apstiprinātajā (2) ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā ir noteikti 6 galvenie mērķi un 20 pasākumi, kam jāpalīdz ES sasniegt 2020. gadam izvirzīto bioloģiskās daudzveidības mērķi; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka 2011. gada martā ES vadītāji apņēmās īstenot stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķi “līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu samazināšanos ES un atjaunot tos, ciktāl reāli iespējams, vienlaikus palielinot ES ieguldījumu, lai novērstu bioloģiskās daudzveidības mazināšanos pasaulē”. Eiropas Komisijas 2011. gada maijā pieņemtajā (1) un Padomes apstiprinātajā (2) ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā ir noteikti 6 galvenie mērķi un 20 pasākumi, kam jāpalīdz ES sasniegt 2020. gadam izvirzīto bioloģiskās daudzveidības mērķi;

| 2. | atzīst, ka ES stratēģijai ir pasaules mēroga nozīme. Tajā ietverti pasaules mēroga mērķi un saistības, kuras ES uzņēmusies ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) pušu 10. konferencē (COP 10) 2010. gadā, proti, stratēģiskais plāns bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam (Lēmums X/2), kas ietver 2020. gadam izvirzītos 20 Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķus (3); |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka ES stratēģijai ir pasaules mēroga nozīme. Tajā ietverti pasaules mēroga mērķi un saistības, kuras ES uzņēmusies ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (KBD) pušu 10. konferencē (COP 10) 2010. gadā, proti, stratēģiskais plāns bioloģiskās daudzveidības jomā 2011.–2020. gadam (Lēmums X/2), kas ietver 2020. gadam izvirzītos 20 Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķus (3);

| 3. | norāda, ka bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir globāla problēma, kas būtiski ietekmē vidi, veselību un sociāli ekonomisko jomu, kā arī cilvēku dzīves kvalitāti. Minēto problēmu izraisa ne tikai cilvēku darbība, bet arī daudzi citi cēloņi; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka bioloģiskās daudzveidības samazināšanās ir globāla problēma, kas būtiski ietekmē vidi, veselību un sociāli ekonomisko jomu, kā arī cilvēku dzīves kvalitāti. Minēto problēmu izraisa ne tikai cilvēku darbība, bet arī daudzi citi cēloņi;

| 4. | vērš uzmanību uz to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP) (4) ir izšķirīga nozīme bioloģiskās daudzveidības jomā izvirzītos ES un starptautiskos mērķus īstenojot vietējā līmenī un tādējādi palīdzot valstu valdībām novērst lielāku bioloģiskās daudzveidības zudumu. Daudzās dalībvalstīs turpinās decentralizācija, un vietējo un reģionālo pašvaldību atbildība par bioloģiskās daudzveidības jomā īstenojamajiem politikas pasākumiem palielinās; |
| --- | --- |

4.

vērš uzmanību uz to, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP) (4) ir izšķirīga nozīme bioloģiskās daudzveidības jomā izvirzītos ES un starptautiskos mērķus īstenojot vietējā līmenī un tādējādi palīdzot valstu valdībām novērst lielāku bioloģiskās daudzveidības zudumu. Daudzās dalībvalstīs turpinās decentralizācija, un vietējo un reģionālo pašvaldību atbildība par bioloģiskās daudzveidības jomā īstenojamajiem politikas pasākumiem palielinās;

| 5. | uzsver, ka, īstenojot ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un Aiči mērķus, ir svarīgi piemērot principus, kas izklāstīti RK Baltajā grāmatā par daudzlīmeņu pārvaldību un RK 2014. aprīlī pieņemtajā Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības (DLP) hartā (5). RK uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir ES, dalībvalstu un VRP saskaņota rīcība, kuras pamatā ir partnerība politikas cikla visos posmos, sākot no ES politikas izstrādes līdz tās īstenošanai. Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu pārvaldība nozīmē, ka visos pārvaldes līmeņos jāizmanto saskaņoti politikas instrumenti un saskaņotas pilnvaras; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka, īstenojot ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un Aiči mērķus, ir svarīgi piemērot principus, kas izklāstīti RK Baltajā grāmatā par daudzlīmeņu pārvaldību un RK 2014. aprīlī pieņemtajā Eiropas Daudzlīmeņu pārvaldības (DLP) hartā (5). RK uzskata, ka daudzlīmeņu pārvaldība ir ES, dalībvalstu un VRP saskaņota rīcība, kuras pamatā ir partnerība politikas cikla visos posmos, sākot no ES politikas izstrādes līdz tās īstenošanai. Bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu pārvaldība nozīmē, ka visos pārvaldes līmeņos jāizmanto saskaņoti politikas instrumenti un saskaņotas pilnvaras;

| 6. | aicina Eiropas Komisiju sagatavot dalībvalstu novērtējumu par bioloģiskās daudzveidības daudzlīmeņu pārvaldību un reģionālo un vietējo pašvaldību aktīvo lomu minētajā pārvaldībā. Tajā pašā dokumentā būtu jāuzskaita apgabali, kuru bioloģiskā daudzveidība var tikt apdraudēta, ja netiks ieviests tāds pārvaldības modelis, kas apvienotu dalībvalstis, reģionālās un vietējās pašvaldības un attiecīgos ekonomikas un sociālās jomas dalībniekus, kā arī būtu jāiekļauj ierosinājumi minētā apdraudējuma novēršanai; |
| --- | --- |

6.

aicina Eiropas Komisiju sagatavot dalībvalstu novērtējumu par bioloģiskās daudzveidības daudzlīmeņu pārvaldību un reģionālo un vietējo pašvaldību aktīvo lomu minētajā pārvaldībā. Tajā pašā dokumentā būtu jāuzskaita apgabali, kuru bioloģiskā daudzveidība var tikt apdraudēta, ja netiks ieviests tāds pārvaldības modelis, kas apvienotu dalībvalstis, reģionālās un vietējās pašvaldības un attiecīgos ekonomikas un sociālās jomas dalībniekus, kā arī būtu jāiekļauj ierosinājumi minētā apdraudējuma novēršanai;

| 7. | tāpēc atzinīgi vērtē, ka ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā laikposmam līdz 2020. gadam norādīts, ka “ES un KBD kopīgos mērķus jācenšas sasniegt, veicot darbības vietējā, valsts un ES līmenī” un ka Eiropas Komisija cenšas rosināt “efektīvu un ilgstošu partnerību” ar “ieinteresētajām pusēm, kuras iesaistītas telpiskajā plānošanā un zemes izmantošanas pārvaldībā, bioloģiskās daudzveidības stratēģiju īstenošanā visos līmeņos”; |
| --- | --- |

7.

tāpēc atzinīgi vērtē, ka ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā laikposmam līdz 2020. gadam norādīts, ka “ES un KBD kopīgos mērķus jācenšas sasniegt, veicot darbības vietējā, valsts un ES līmenī” un ka Eiropas Komisija cenšas rosināt “efektīvu un ilgstošu partnerību” ar “ieinteresētajām pusēm, kuras iesaistītas telpiskajā plānošanā un zemes izmantošanas pārvaldībā, bioloģiskās daudzveidības stratēģiju īstenošanā visos līmeņos”;

| 8. | uzsver KBD Lēmuma X/22 (6), kurā ietverts “Vietējā un reģionālā pārvaldes līmeņa, pilsētu un citu vietējo pašvaldību rīcības plāns bioloģiskās daudzveidības jomā (2011–2020)” un KBD Lēmuma XI/8(A) lielo nozīmi (7). RK uzskata, ka KBD Lēmums X/22 ir unikāls tādā ziņā, ka tas ir visprogresīvākais daudzpusēja vides nolīguma (MEA) “daudzlīmeņu pārvaldības” lēmums; |
| --- | --- |

8.

uzsver KBD Lēmuma X/22 (6), kurā ietverts “Vietējā un reģionālā pārvaldes līmeņa, pilsētu un citu vietējo pašvaldību rīcības plāns bioloģiskās daudzveidības jomā (2011–2020)” un KBD Lēmuma XI/8(A) lielo nozīmi (7). RK uzskata, ka KBD Lēmums X/22 ir unikāls tādā ziņā, ka tas ir visprogresīvākais daudzpusēja vides nolīguma (MEA) “daudzlīmeņu pārvaldības” lēmums;

| 9. | atgādina, ka gan RK atzinumā, ko izstrādāja, gatavojoties KBD līgumslēdzējpušu konferences 10. sanāksmei (8), gan arī RK delegācija, kura devās uz minēto sanāksmi, visnotaļ atbalstīja KBD Lēmuma X/22 pieņemšanu; turklāt RK 2012. gadā ar UNEP parakstītajā saprašanās memorandā piekrita atbalstīt minētā KBD lēmuma īstenošanu; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka gan RK atzinumā, ko izstrādāja, gatavojoties KBD līgumslēdzējpušu konferences 10. sanāksmei (8), gan arī RK delegācija, kura devās uz minēto sanāksmi, visnotaļ atbalstīja KBD Lēmuma X/22 pieņemšanu; turklāt RK 2012. gadā ar UNEP parakstītajā saprašanās memorandā piekrita atbalstīt minētā KBD lēmuma īstenošanu;

| 10. | aicina dalībvalstis pildīt saistības, ko tās uzņēmušās KBD Lēmumā X/22, proti, pilnveidot savus pārvaldības mehānismus un juridiskos un brīvprātīgos instrumentus, kuru mērķis ir iesaistīt un atbalstīt VRP, tām īstenojot vietējos un reģionālos pasākumus bioloģiskās daudzveidības jomā, vienlaikus ņemot vērā Lēmumā X/22 paredzētos uzdevumus, mērķus un pasākumu indikatīvo sarakstu, kā arī ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam mērķus un pasākumus; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis pildīt saistības, ko tās uzņēmušās KBD Lēmumā X/22, proti, pilnveidot savus pārvaldības mehānismus un juridiskos un brīvprātīgos instrumentus, kuru mērķis ir iesaistīt un atbalstīt VRP, tām īstenojot vietējos un reģionālos pasākumus bioloģiskās daudzveidības jomā, vienlaikus ņemot vērā Lēmumā X/22 paredzētos uzdevumus, mērķus un pasākumu indikatīvo sarakstu, kā arī ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam mērķus un pasākumus;

| 11. | atzinīgi vērtē Padomes 2014. gada 12. jūnija secinājumos par KBD pušu 2014. gada oktobra (9) konferences divpadsmito sanāksmi iekļauto norādi par vietējo un reģionālo pašvaldību lomu KBD stratēģiskā plāna līdz 2020. gadam īstenošanas veicināšanā un Aiči mērķu bioloģiskās daudzveidības jomā sasniegšanā, un aicina Padomi tās turpmākajos secinājumos par KBD pušu konferenci atspoguļot daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, spēcīgāk atzīstot vietējās un reģionālās pašvaldības kā valstiskas ieinteresētās puses atšķirībā no nevalstiskajām ieinteresētajām pusēm KBD procesā; |
| --- | --- |

11.

atzinīgi vērtē Padomes 2014. gada 12. jūnija secinājumos par KBD pušu 2014. gada oktobra (9) konferences divpadsmito sanāksmi iekļauto norādi par vietējo un reģionālo pašvaldību lomu KBD stratēģiskā plāna līdz 2020. gadam īstenošanas veicināšanā un Aiči mērķu bioloģiskās daudzveidības jomā sasniegšanā, un aicina Padomi tās turpmākajos secinājumos par KBD pušu konferenci atspoguļot daudzlīmeņu pārvaldības pieeju, spēcīgāk atzīstot vietējās un reģionālās pašvaldības kā valstiskas ieinteresētās puses atšķirībā no nevalstiskajām ieinteresētajām pusēm KBD procesā;

| 12. | vēlas savu pieredzi daudzlīmeņu pārvaldības jomā un Lēmuma X/22 īstenošanā nodot vietējām un reģionālajām pašvaldībām citos pasaules reģionos, novērotāja statusā piedaloties ES delegācijā KBD pušu 12. konferencē (COP 12) 2014. gada oktobrī un pamatojoties uz RK dalību COP 10 un tajā pieņemto saprašanās memorandu ar ANO Vides programmu (UNEP); tādējādi RK nodrošinātu ES vietējo un reģionālo pašvaldību nostājas pienācīgu pārstāvību; |
| --- | --- |

12.

vēlas savu pieredzi daudzlīmeņu pārvaldības jomā un Lēmuma X/22 īstenošanā nodot vietējām un reģionālajām pašvaldībām citos pasaules reģionos, novērotāja statusā piedaloties ES delegācijā KBD pušu 12. konferencē (COP 12) 2014. gada oktobrī un pamatojoties uz RK dalību COP 10 un tajā pieņemto saprašanās memorandu ar ANO Vides programmu (UNEP); tādējādi RK nodrošinātu ES vietējo un reģionālo pašvaldību nostājas pienācīgu pārstāvību;

B.   
  Eiropas vietējo un reģionālo pašvaldību loma un nepieciešamā dalībvalstu palīdzība ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam un Aiči mērķu īstenošanā

| 13. | vērš uzmanību uz to, ka Komiteja ir pasūtījusi pētījumu “Mūsu dabas kapitāla daudzlīmeņu pārvaldība” (10), lai sagatavotu šo atzinumu un analizētu dalībvalstu un to VRP sadarbību, vietējo un reģionālo pašvaldību inovatīvos pasākumus un jaunākos labas prakses piemērus, kā arī sniegtu sīkākus praktiskus ierosinājumus par daudzlīmeņu pārvaldības pilnveidošanu; |
| --- | --- |

13.

vērš uzmanību uz to, ka Komiteja ir pasūtījusi pētījumu “Mūsu dabas kapitāla daudzlīmeņu pārvaldība” (10), lai sagatavotu šo atzinumu un analizētu dalībvalstu un to VRP sadarbību, vietējo un reģionālo pašvaldību inovatīvos pasākumus un jaunākos labas prakses piemērus, kā arī sniegtu sīkākus praktiskus ierosinājumus par daudzlīmeņu pārvaldības pilnveidošanu;

| 14. | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības rādīt piemēru un visnotaļ atbalsta stratēģijas, pasākumus un inovatīvās pieejas, ko vairākas VRP ieviesušas, lai ilgtspējīgā veidā aizsargātu un pārvaldītu savu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas; atzinīgi vērtē labās iniciatīvas, ko dažas dalībvalstis jau sākušas īstenot, lai atbalstītu savas vietējās un reģionālās pašvaldības. Tas viss mudina sniegt turpmāk izklāstītos ieteikumus politikas jomā; |
| --- | --- |

14.

mudina vietējās un reģionālās pašvaldības rādīt piemēru un visnotaļ atbalsta stratēģijas, pasākumus un inovatīvās pieejas, ko vairākas VRP ieviesušas, lai ilgtspējīgā veidā aizsargātu un pārvaldītu savu bioloģisko daudzveidību un ekosistēmas; atzinīgi vērtē labās iniciatīvas, ko dažas dalībvalstis jau sākušas īstenot, lai atbalstītu savas vietējās un reģionālās pašvaldības. Tas viss mudina sniegt turpmāk izklāstītos ieteikumus politikas jomā;

Iesaiste valstu stratēģijās un pārvaldībā

| 15. | aicina dalībvalstis nodrošināt VRP iesaisti valstu bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un rīcības plānu izstrādāšanā, pārskatīšanā un īstenošanā, piemēram, valstu VRP apvienības iesaistot valstu bioloģiskās daudzveidības komisijās vai koordinācijas komitejās; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis nodrošināt VRP iesaisti valstu bioloģiskās daudzveidības stratēģiju un rīcības plānu izstrādāšanā, pārskatīšanā un īstenošanā, piemēram, valstu VRP apvienības iesaistot valstu bioloģiskās daudzveidības komisijās vai koordinācijas komitejās;

| 16. | mudina dalībvalstis sadarbībā ar to VRP apvienībām izstrādāt vadlīnijas, spēju veidošanas iniciatīvas un konsultāciju pakalpojumus saistībā ar reģionālajām un vietējām bioloģiskās daudzveidības stratēģijām, rīcības plāniem un pasākumiem; |
| --- | --- |

16.

mudina dalībvalstis sadarbībā ar to VRP apvienībām izstrādāt vadlīnijas, spēju veidošanas iniciatīvas un konsultāciju pakalpojumus saistībā ar reģionālajām un vietējām bioloģiskās daudzveidības stratēģijām, rīcības plāniem un pasākumiem;

| 17. | pārliecinoši aicina reģionālās pārvaldes iestādes izstrādāt reģionālās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un rīcības plānus, bet pilsētas un pašvaldības – vietējās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un rīcības plānus, un atzīmē, ka šajā jomā jau ir uzsāktas iniciatīvas; Minētie pasākumi var nodrošināt visaptverošu redzējumu un praktisku pamatu bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīgai pārvaldībai vietējā un reģionālajā līmenī, ņemot vērā valsts, Eiropas un KBD līmenī izvirzītos mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā; |
| --- | --- |

17.

pārliecinoši aicina reģionālās pārvaldes iestādes izstrādāt reģionālās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un rīcības plānus, bet pilsētas un pašvaldības – vietējās bioloģiskās daudzveidības stratēģijas un rīcības plānus, un atzīmē, ka šajā jomā jau ir uzsāktas iniciatīvas; Minētie pasākumi var nodrošināt visaptverošu redzējumu un praktisku pamatu bioloģiskās daudzveidības ilgtspējīgai pārvaldībai vietējā un reģionālajā līmenī, ņemot vērā valsts, Eiropas un KBD līmenī izvirzītos mērķus bioloģiskās daudzveidības jomā;

| 18. | mudina dalībvalstis atbalstīt, piemēram, sadarbībā ar vietējo un reģionālo pašvaldību valsts mēroga apvienībām, kontaktu veidošanu starp attiecīgās valsts pašvaldībām nolūkā stiprināt bioloģiskās daudzveidības pārvaldību un izveidot vai finansiāli atbalstīt valsts līmeņa apbalvojumu/atzinības paušanas shēmas, kas sekmē VRP īstenotos bioloģiskās daudzveidības veicināšanas pasākumus; |
| --- | --- |

18.

mudina dalībvalstis atbalstīt, piemēram, sadarbībā ar vietējo un reģionālo pašvaldību valsts mēroga apvienībām, kontaktu veidošanu starp attiecīgās valsts pašvaldībām nolūkā stiprināt bioloģiskās daudzveidības pārvaldību un izveidot vai finansiāli atbalstīt valsts līmeņa apbalvojumu/atzinības paušanas shēmas, kas sekmē VRP īstenotos bioloģiskās daudzveidības veicināšanas pasākumus;

| 19. | mudina vietējās un reģionālās pašvaldības bioloģiskās daudzveidības jomā pielietot visaptverošu pieeju, kas iekļautu visus administrācijas departamentus, un palielināt savu administrāciju rīcībspēju, vienlaikus cik vien iespējams labi izmantojot administratīvo spēju veidošanas projektus, kompleksās apmācības un konsultācijas, ko vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedāvā valsts, Eiropas un starptautiskajā līmenī; mudina pašvaldības sadarbību bioloģiskās daudzveidības jomā nostiprināt pašvaldību apvienībās, sadarbības tīklos un forumos vietējā, ES un starptautiskajā līmenī, jo tā ir svarīgs instruments resursu un pieredzes kopīgai izmantošanai, lai risinātu kopīgus problēmjautājumus un sniegtu vienotus politikas ieteikumus attiecīgajai dalībvalstij, Eiropas Savienībai un KBD; |
| --- | --- |

19.

mudina vietējās un reģionālās pašvaldības bioloģiskās daudzveidības jomā pielietot visaptverošu pieeju, kas iekļautu visus administrācijas departamentus, un palielināt savu administrāciju rīcībspēju, vienlaikus cik vien iespējams labi izmantojot administratīvo spēju veidošanas projektus, kompleksās apmācības un konsultācijas, ko vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedāvā valsts, Eiropas un starptautiskajā līmenī; mudina pašvaldības sadarbību bioloģiskās daudzveidības jomā nostiprināt pašvaldību apvienībās, sadarbības tīklos un forumos vietējā, ES un starptautiskajā līmenī, jo tā ir svarīgs instruments resursu un pieredzes kopīgai izmantošanai, lai risinātu kopīgus problēmjautājumus un sniegtu vienotus politikas ieteikumus attiecīgajai dalībvalstij, Eiropas Savienībai un KBD;

| 20. | aicina dalībvalstis, tām sagatavojot savu nostāju un uzraudzību attiecībā uz ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas kopīgo īstenošanas sistēmu vai saistībā ar valstu (ziņojumu sagatavošanas) darbību KBD ietvaros, pilnveidot koordināciju ar savām VRP; |
| --- | --- |

20.

aicina dalībvalstis, tām sagatavojot savu nostāju un uzraudzību attiecībā uz ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas kopīgo īstenošanas sistēmu vai saistībā ar valstu (ziņojumu sagatavošanas) darbību KBD ietvaros, pilnveidot koordināciju ar savām VRP;

| 21. | rosina dalībvalstīs, apspriežoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kopīgi izstrādāt saderīgus rādītājus, lai dažādajos darbības līmeņos varētu salīdzināt apstākļus un attīstības tendences attiecīgo bioloģiskās daudzveidības stratēģiju darbības jomās; |
| --- | --- |

21.

rosina dalībvalstīs, apspriežoties ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kopīgi izstrādāt saderīgus rādītājus, lai dažādajos darbības līmeņos varētu salīdzināt apstākļus un attīstības tendences attiecīgo bioloģiskās daudzveidības stratēģiju darbības jomās;

ES vides jomas tiesību aktu īstenošanas pastiprināšana

| 22. | atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm un VRP efektīvi un ātri jāsadarbojas, lai pabeigtu Natura 2000 pārvaldības plānu vai tiem līdzvērtīgu instrumentu izveidi, kuros būtu izklāstīti saglabāšanas un atjaunošanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 1. mērķi; |
| --- | --- |

22.

atkārtoti uzsver, ka dalībvalstīm un VRP efektīvi un ātri jāsadarbojas, lai pabeigtu Natura 2000 pārvaldības plānu vai tiem līdzvērtīgu instrumentu izveidi, kuros būtu izklāstīti saglabāšanas un atjaunošanas pasākumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 1. mērķi;

Ekosistēmu un to pakalpojumu uzturēšana un atjaunošana

| 23. | izsaka cerību, ka dalībvalstis un VRP veiks sabiedrības mobilizāciju nolūkā sasniegt ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam otro mērķi, proti, līdz 2020. gadam atjaunot vismaz 15 % degradēto ekosistēmu, apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un ekosistēmu degradāciju, kā arī atjaunot ekosistēmas visā Eiropā, nevis tikai “Natura 2000” objektos; |
| --- | --- |

23.

izsaka cerību, ka dalībvalstis un VRP veiks sabiedrības mobilizāciju nolūkā sasniegt ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam otro mērķi, proti, līdz 2020. gadam atjaunot vismaz 15 % degradēto ekosistēmu, apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu un ekosistēmu degradāciju, kā arī atjaunot ekosistēmas visā Eiropā, nevis tikai “Natura 2000” objektos;

| 24. | atkārtoti aicina (11) VRP pilsētu un reģionālajā plānošanā, būvniecības, rūpniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, mežsaimniecības, atpūtas, tūrisma, enerģētikas un transporta infrastruktūras atļauju izsniegšanā un finanšu atbalsta saistībā piemērot principu “nepieļaut bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu neto zudumu”, jebkādas nenovēršamas negatīvas ietekmes gadījumā paredzot kompensējošus pasākumus; |
| --- | --- |

24.

atkārtoti aicina (11) VRP pilsētu un reģionālajā plānošanā, būvniecības, rūpniecības, lauksaimniecības, zivsaimniecības, mežsaimniecības, atpūtas, tūrisma, enerģētikas un transporta infrastruktūras atļauju izsniegšanā un finanšu atbalsta saistībā piemērot principu “nepieļaut bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu neto zudumu”, jebkādas nenovēršamas negatīvas ietekmes gadījumā paredzot kompensējošus pasākumus;

| 25. | atgādina, ka vissvarīgākais uzdevums ir ekosistēmu degradācijas novēršana un degradēto ekosistēmu funkcionalitātes atjaunošana, jo cilvēka darbības dēļ zaudēta ekoloģiskā līdzsvara seku pārvaldības pasākumi vienmēr izmaksā vairāk, prasa ilgāku laiku un, galvenais, to rezultāti nav droši paredzami; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka vissvarīgākais uzdevums ir ekosistēmu degradācijas novēršana un degradēto ekosistēmu funkcionalitātes atjaunošana, jo cilvēka darbības dēļ zaudēta ekoloģiskā līdzsvara seku pārvaldības pasākumi vienmēr izmaksā vairāk, prasa ilgāku laiku un, galvenais, to rezultāti nav droši paredzami;

| 26. | uzsver nozīmi, kāda ir valstu, reģionālās un vietējās ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomikas (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) pētījumiem par ekosistēmu pakalpojumu vērtību, kā arī vajadzību šo pieeju izmantot vietējos projektos, lai apliecinātu, ka valsts, reģionālā un vietējā līmenī aizsargātas teritorijas ir sociāli un saimnieciski izdevīgas, un arī nepieciešamību dabas kapitāla vērtību iekļaut valsts, reģionālā un vietējā līmeņa plānošanā, grāmatvedībā/atskaitēs un budžeta procedūrās, lai tādējādi atbalstītu ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 5. darbību; |
| --- | --- |

26.

uzsver nozīmi, kāda ir valstu, reģionālās un vietējās ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomikas (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) pētījumiem par ekosistēmu pakalpojumu vērtību, kā arī vajadzību šo pieeju izmantot vietējos projektos, lai apliecinātu, ka valsts, reģionālā un vietējā līmenī aizsargātas teritorijas ir sociāli un saimnieciski izdevīgas, un arī nepieciešamību dabas kapitāla vērtību iekļaut valsts, reģionālā un vietējā līmeņa plānošanā, grāmatvedībā/atskaitēs un budžeta procedūrās, lai tādējādi atbalstītu ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas 5. darbību;

| 27. | uzskata, ka ekosistēmu pakalpojumu saimnieciskais novērtējums varētu palīdzēt izšķirties par kādu no savstarpēji pretrunīgiem mērķiem, veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, tomēr tas ietver metodoloģiska un ētiska rakstura grūtības. Tāpēc RK atbalsta alternatīvus un elastīgus veidus bioloģiskās daudzveidības mazināšanās izmaksu novērtēšanai, tostarp tādus veidus, kas norādīti Komitejas atzinumā CdR 4577/2013 fin; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ekosistēmu pakalpojumu saimnieciskais novērtējums varētu palīdzēt izšķirties par kādu no savstarpēji pretrunīgiem mērķiem, veicot izmaksu un ieguvumu analīzi, tomēr tas ietver metodoloģiska un ētiska rakstura grūtības. Tāpēc RK atbalsta alternatīvus un elastīgus veidus bioloģiskās daudzveidības mazināšanās izmaksu novērtēšanai, tostarp tādus veidus, kas norādīti Komitejas atzinumā CdR 4577/2013 fin;

| 28. | uzskata, ka ir jāatbalsta VRP centieni uzlabot zināšanas par bioloģisko daudzveidību, ekosistēmām, to pakalpojumiem un to kartografēšanu ģeogrāfiskās informācijas sistēmās (ĢIS), izmantojot mērogus, kas ir piemēroti vietējai/reģionālajai plānošanai un ekosistēmu stāvokļa uzraudzībai, vienlaikus minētās vajadzības ņemot vērā kartēšanas un ekosistēmu pakalpojumu un ieguvumu, kādu tās sniedz Eiropā, novērtēšanas darbā (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services in Europe, MAES); uzskata, ka būtu jāatbalsta arī vietējo un reģionālo pašvaldību centieni pārvaldīt telpiskos vides datus tā, lai tie būtu saskaņoti ar INSPIRE prasībām un tādējādi gan atvieglotu datu apmaiņu, gan veidotu zaļās infrastruktūras pārrobežu savienojumus; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka ir jāatbalsta VRP centieni uzlabot zināšanas par bioloģisko daudzveidību, ekosistēmām, to pakalpojumiem un to kartografēšanu ģeogrāfiskās informācijas sistēmās (ĢIS), izmantojot mērogus, kas ir piemēroti vietējai/reģionālajai plānošanai un ekosistēmu stāvokļa uzraudzībai, vienlaikus minētās vajadzības ņemot vērā kartēšanas un ekosistēmu pakalpojumu un ieguvumu, kādu tās sniedz Eiropā, novērtēšanas darbā (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services in Europe, MAES); uzskata, ka būtu jāatbalsta arī vietējo un reģionālo pašvaldību centieni pārvaldīt telpiskos vides datus tā, lai tie būtu saskaņoti ar INSPIRE prasībām un tādējādi gan atvieglotu datu apmaiņu, gan veidotu zaļās infrastruktūras pārrobežu savienojumus;

| 29. | uzsver, ka jāveido tiešsaistes portāli aktualizētai informācijai bioloģiskās daudzveidības jomā, kas būtu galvenais atsauces punkts VRP un ieinteresētajām sabiedrības grupām, regulāri pārskatot un uzturot informāciju, un atzinīgi vērtē ES mēroga MAES Digitālā atlanta izveidi; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka jāveido tiešsaistes portāli aktualizētai informācijai bioloģiskās daudzveidības jomā, kas būtu galvenais atsauces punkts VRP un ieinteresētajām sabiedrības grupām, regulāri pārskatot un uzturot informāciju, un atzinīgi vērtē ES mēroga MAES Digitālā atlanta izveidi;

| 30. | uzsver, ka urbanizācija ir gan problēma, gan iespēja saglabāt un pārvaldīt ekosistēmu pakalpojumus. Neapšaubāmi ir nepieciešams ņemt vērā savstarpējo saistību, kāda ir stimuliem un ietekmei, kā arī tām plūsmām uz pilsētām un no tām, kuras pilsētas saista ar ekosistēmām to teritorijās ārpus tām. Pilsētu reģioni būtu jāaicina uzņemties lielāku atbildību par dabiskās vides un cilvēka vajadzību un labklājības integrācijas metožu sekmēšanu un izstrādāšanu. Uzsver arī ainavas nozīmīgumu kā apliecinājumu cilvēka un vides attiecībām un cilvēka rūpēm par ainavu, kas būtiski ietekmēs bioloģisko daudzveidību. Uzsver Eiropas Ainavu konvencijas (2000. gads) nozīmīgumu un to, cik svarīgi ir veidot sinerģiju ar bioloģiskās daudzveidības stratēģiju; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka urbanizācija ir gan problēma, gan iespēja saglabāt un pārvaldīt ekosistēmu pakalpojumus. Neapšaubāmi ir nepieciešams ņemt vērā savstarpējo saistību, kāda ir stimuliem un ietekmei, kā arī tām plūsmām uz pilsētām un no tām, kuras pilsētas saista ar ekosistēmām to teritorijās ārpus tām. Pilsētu reģioni būtu jāaicina uzņemties lielāku atbildību par dabiskās vides un cilvēka vajadzību un labklājības integrācijas metožu sekmēšanu un izstrādāšanu. Uzsver arī ainavas nozīmīgumu kā apliecinājumu cilvēka un vides attiecībām un cilvēka rūpēm par ainavu, kas būtiski ietekmēs bioloģisko daudzveidību. Uzsver Eiropas Ainavu konvencijas (2000. gads) nozīmīgumu un to, cik svarīgi ir veidot sinerģiju ar bioloģiskās daudzveidības stratēģiju;

| 31. | vērš uzmanību uz saimnieciskajām iespējām, ko sniedz ekosistēmu pakalpojumu attīstība – dzīvojot veselīgās ekosistēmās un nostiprinot to vērtību, dabiski tiks uzsvērti svarīgākie zaļās ekonomikas aspekti: ilgtspējīga saimnieciskā attīstība, mazāks piesārņojums un resursu izmantošanas efektivitāte. Lai izmantotu ieguvumus no ekosistēmu pārvaldības zaļajā ekonomikā, tās procesi jāiekļauj lēmumu pieņemšanas procesos visos pārvaldības līmeņos (vietējā, reģionālajā, valsts un pasaules līmenī), lai tādējādi atbalstītu resursu racionālāku izmantošanu; |
| --- | --- |

31.

vērš uzmanību uz saimnieciskajām iespējām, ko sniedz ekosistēmu pakalpojumu attīstība – dzīvojot veselīgās ekosistēmās un nostiprinot to vērtību, dabiski tiks uzsvērti svarīgākie zaļās ekonomikas aspekti: ilgtspējīga saimnieciskā attīstība, mazāks piesārņojums un resursu izmantošanas efektivitāte. Lai izmantotu ieguvumus no ekosistēmu pārvaldības zaļajā ekonomikā, tās procesi jāiekļauj lēmumu pieņemšanas procesos visos pārvaldības līmeņos (vietējā, reģionālajā, valsts un pasaules līmenī), lai tādējādi atbalstītu resursu racionālāku izmantošanu;

| 32. | uzsver zaļās infrastruktūras potenciālu kalpot par integrētu un daudzfunkcionālu vietējā un reģionālā līmeņa instrumentu, ar kuru daudzlīmeņu pārvaldības principus izmantot bioloģiskās daudzveidības pārvaldībā un aizsardzībā, kā arī uzlabot ekosistēmu pakalpojumus reģionos, kas, nostiprinot teritoriālo kohēziju un identitāti, sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” teritoriālās attīstības programmas īstenošanu; |
| --- | --- |

32.

uzsver zaļās infrastruktūras potenciālu kalpot par integrētu un daudzfunkcionālu vietējā un reģionālā līmeņa instrumentu, ar kuru daudzlīmeņu pārvaldības principus izmantot bioloģiskās daudzveidības pārvaldībā un aizsardzībā, kā arī uzlabot ekosistēmu pakalpojumus reģionos, kas, nostiprinot teritoriālo kohēziju un identitāti, sekmētu stratēģijas “Eiropa 2020” teritoriālās attīstības programmas īstenošanu;

Zaļās infrastruktūras izveide

| 33. | atkārtoti aicina (12) VRP izvērst, uzturēt un uzraudzīt lauku un pilsētu zaļo infrastruktūru, veicot teritoriālās, pilsētplānošanas un telpiskās plānošanas pienākumus, piemērojot noteikumus par zemes izmantošanu, izsniedzot plānošanas atļaujas, nosakot būvniecības standartus, noteikumus un kodeksus; |
| --- | --- |

33.

atkārtoti aicina (12) VRP izvērst, uzturēt un uzraudzīt lauku un pilsētu zaļo infrastruktūru, veicot teritoriālās, pilsētplānošanas un telpiskās plānošanas pienākumus, piemērojot noteikumus par zemes izmantošanu, izsniedzot plānošanas atļaujas, nosakot būvniecības standartus, noteikumus un kodeksus;

| 34. | aicina dalībvalstis atbalstīt zaļās infrastruktūras vietējās un reģionālās pārvaldības un plānošanas iniciatīvas, nodrošinot nepieciešamos resursus, skaidras pamatnostādnes un vadību, tostarp paredzot valsts līmeņa zaļās infrastruktūras/ekoloģiskos tīklus, un nosacījumus valsts tiesību aktos par telpisko plānošanu/politikā, lai VRP savā telpiskās, teritoriālās un pilsētplānošanas sistēmā ņemtu vērā zaļo infrastruktūru; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis atbalstīt zaļās infrastruktūras vietējās un reģionālās pārvaldības un plānošanas iniciatīvas, nodrošinot nepieciešamos resursus, skaidras pamatnostādnes un vadību, tostarp paredzot valsts līmeņa zaļās infrastruktūras/ekoloģiskos tīklus, un nosacījumus valsts tiesību aktos par telpisko plānošanu/politikā, lai VRP savā telpiskās, teritoriālās un pilsētplānošanas sistēmā ņemtu vērā zaļo infrastruktūru;

| 35. | uzsver: lai efektīvi ieviestu zaļo infrastruktūru (GI), ir ļoti svarīgi, ka dalībvalstis un VRP saglabā un izvērš jau esošās, kā arī veido jaunas sadarbības shēmas VRP pārrobežu sadarbībai makroreģionālā un Eiropas mērogā, un decentralizētai sadarbībai attīstības jomā ir jāstiprina un jāizmanto kopīgi un integrēti pasākumi bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai un pārvaldībai; |
| --- | --- |

35.

uzsver: lai efektīvi ieviestu zaļo infrastruktūru (GI), ir ļoti svarīgi, ka dalībvalstis un VRP saglabā un izvērš jau esošās, kā arī veido jaunas sadarbības shēmas VRP pārrobežu sadarbībai makroreģionālā un Eiropas mērogā, un decentralizētai sadarbībai attīstības jomā ir jāstiprina un jāizmanto kopīgi un integrēti pasākumi bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai un pārvaldībai;

Sabiedrības, ieinteresēto personu un partneru iesaistīšana

| 36. | vērš uzmanību uz to, ka vietējā līmenī bieži ir zināšanas, kuru pamatā ir pārmantotā vai personīgā pieredze par dabas resursu spēju attiecīgajai kopienai nodrošināt pastāvēšanu un iztiku. Ja minēto spēju pareizi atbalsta un efektīvi integrē bioloģiskās daudzveidības politikas izstrādē un plānošanā, tā var palīdzēt uzturēt un atjaunot ekosistēmu pakalpojumus; mudina dalībvalstis izstrādāt valsts līmeņa iniciatīvas, kuru mērķis būtu atbalstīt tādas vietējo kopienu partnerības, kas spēj darboties patstāvīgi un palīdz sasniegt valsts bioloģiskās daudzveidības mērķus; |
| --- | --- |

36.

vērš uzmanību uz to, ka vietējā līmenī bieži ir zināšanas, kuru pamatā ir pārmantotā vai personīgā pieredze par dabas resursu spēju attiecīgajai kopienai nodrošināt pastāvēšanu un iztiku. Ja minēto spēju pareizi atbalsta un efektīvi integrē bioloģiskās daudzveidības politikas izstrādē un plānošanā, tā var palīdzēt uzturēt un atjaunot ekosistēmu pakalpojumus; mudina dalībvalstis izstrādāt valsts līmeņa iniciatīvas, kuru mērķis būtu atbalstīt tādas vietējo kopienu partnerības, kas spēj darboties patstāvīgi un palīdz sasniegt valsts bioloģiskās daudzveidības mērķus;

| 37. | uzsver VRP nozīmīgo lomu komunikācijā, sabiedrības izglītošanā un tās informētības palielināšanā (CEPA darbības). Plašāka sabiedrība par bioloģiskās daudzveidības politikas mērķiem zina samēra maz. Tomēr tam, lai iedzīvotāji un ieinteresēto personu grupas apzinātos attiecīgās problēmas, ir būtiska nozīme. RK uzskata, ka “iedzīvotāju zinātnes” sekmēšana ir svarīga cilvēku iesaistīšanas un izglītošanas metode, kas ļauj efektīvi izmantot vietējās zināšanas; arī mudina dalībvalstis atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos CEPA darbībās, piemēram, izveidojot adekvātu nacionālo informācijas centralizācijas mehānismu (Clearing House Mechanism); |
| --- | --- |

37.

uzsver VRP nozīmīgo lomu komunikācijā, sabiedrības izglītošanā un tās informētības palielināšanā (CEPA darbības). Plašāka sabiedrība par bioloģiskās daudzveidības politikas mērķiem zina samēra maz. Tomēr tam, lai iedzīvotāji un ieinteresēto personu grupas apzinātos attiecīgās problēmas, ir būtiska nozīme. RK uzskata, ka “iedzīvotāju zinātnes” sekmēšana ir svarīga cilvēku iesaistīšanas un izglītošanas metode, kas ļauj efektīvi izmantot vietējās zināšanas; arī mudina dalībvalstis atbalstīt vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanos CEPA darbībās, piemēram, izveidojot adekvātu nacionālo informācijas centralizācijas mehānismu (Clearing House Mechanism);

| 38. | uzsver, ka VRP jāturpina un jāpastiprina to centieni ieinteresēto pušu un sabiedrības izpratnes veicināšanai par mērķiem bioloģiskās daudzveidības jomā un, lai to paveiktu, jāīsteno un jāvirza mērķtiecīgas izpratnes veidošanas programmas; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka VRP jāturpina un jāpastiprina to centieni ieinteresēto pušu un sabiedrības izpratnes veicināšanai par mērķiem bioloģiskās daudzveidības jomā un, lai to paveiktu, jāīsteno un jāvirza mērķtiecīgas izpratnes veidošanas programmas;

| 39. | mudina VRP atbalstīt un oficiāli nostiprināt jaunas dažādu ieinteresēto pušu partnerattiecības ar privātajiem uzņēmumiem, pilsonisko sabiedrību, tostarp vides NVO, un pētniecības aprindām, veidojot vietējā/reģionālā līmeņa sadarbību ar šiem partneriem. Mērķis ir valsts vai ES finansējuma (piemēram, no programmas “Apvārsnis 2020” piešķirtā finansējuma) efektīva izlietošana un apvienību un uzņēmumu tādās svarīgās nozarēs kā lauksaimniecība, tūrisms un sports brīvā dabā brīvprātīgu saistību stimulēšana; |
| --- | --- |

39.

mudina VRP atbalstīt un oficiāli nostiprināt jaunas dažādu ieinteresēto pušu partnerattiecības ar privātajiem uzņēmumiem, pilsonisko sabiedrību, tostarp vides NVO, un pētniecības aprindām, veidojot vietējā/reģionālā līmeņa sadarbību ar šiem partneriem. Mērķis ir valsts vai ES finansējuma (piemēram, no programmas “Apvārsnis 2020” piešķirtā finansējuma) efektīva izlietošana un apvienību un uzņēmumu tādās svarīgās nozarēs kā lauksaimniecība, tūrisms un sports brīvā dabā brīvprātīgu saistību stimulēšana;

| 40. | uzsver nepieciešamību visos iesaistītajos pārvaldības līmeņos nodrošināt ieinteresēto personu sekmīgu un vispārēju iesaistīšanu bioloģiskās daudzveidības politikas plānošanā un īstenošanā, jo, domājams, tam būs labi sociāli rezultāti, piemēram, labāka vispārējā izpratne par ieinteresēto personu ieguvumiem, lielāka uzticēšanās un zināšanas; tas ietver arī efektīvu līdzdalību, piemēram, aizsargājamu dabas teritoriju noteikšanā; |
| --- | --- |

40.

uzsver nepieciešamību visos iesaistītajos pārvaldības līmeņos nodrošināt ieinteresēto personu sekmīgu un vispārēju iesaistīšanu bioloģiskās daudzveidības politikas plānošanā un īstenošanā, jo, domājams, tam būs labi sociāli rezultāti, piemēram, labāka vispārējā izpratne par ieinteresēto personu ieguvumiem, lielāka uzticēšanās un zināšanas; tas ietver arī efektīvu līdzdalību, piemēram, aizsargājamu dabas teritoriju noteikšanā;

Invazīvu svešzemju sugu apkarošana

| 41. | pauž cerību, ka gaidāmā Eiropas Parlamenta un Padomes regula par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (13) palīdzēs vietējām un reģionālajām pašvaldībām risināt problēmu, ko rada šis nopietnais apdraudējums vietējai bioloģiskajai daudzveidībai, ekosistēmas pakalpojumiem un cilvēku veselībai un ekonomikai. Ņemot vērā ES tiesisko regulējumu attiecībā uz invazīvām svešzemju sugām un valsts tiesību aktu un programmu norādes, kā arī pārrobežu iniciatīvas, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir vislielākās iespējas efektīvi rīkoties, lai uzraudzītu, novērstu, izskaustu, apturētu izplatību un kontrolētu šādas sugas un sniegtu atbalstu un vietējās zināšanas ar mērķi izveidot vajadzīgo līdzsvaru starp attiecīgajām sociālekonomiskajām un vides interesēm un palielināt sabiedrības izpratni par šo problēmu; |
| --- | --- |

41.

pauž cerību, ka gaidāmā Eiropas Parlamenta un Padomes regula par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (13) palīdzēs vietējām un reģionālajām pašvaldībām risināt problēmu, ko rada šis nopietnais apdraudējums vietējai bioloģiskajai daudzveidībai, ekosistēmas pakalpojumiem un cilvēku veselībai un ekonomikai. Ņemot vērā ES tiesisko regulējumu attiecībā uz invazīvām svešzemju sugām un valsts tiesību aktu un programmu norādes, kā arī pārrobežu iniciatīvas, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir vislielākās iespējas efektīvi rīkoties, lai uzraudzītu, novērstu, izskaustu, apturētu izplatību un kontrolētu šādas sugas un sniegtu atbalstu un vietējās zināšanas ar mērķi izveidot vajadzīgo līdzsvaru starp attiecīgajām sociālekonomiskajām un vides interesēm un palielināt sabiedrības izpratni par šo problēmu;

Bioloģiskās daudzveidības integrēšana un finansēšana

| 42. | atzīmē, ka bioloģiskā daudzveidība ir starpnozaru jautājums. Lai politiku īstenotu efektīvi, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana būtu jāiekļauj valsts, reģionālās un vietējās pārvaldības dažādajās jomās (telpiskajā plānošanā, pilsētplānošanā, ainavā, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, zivsaimniecībā, enerģētikā, klimata pārmaiņās, veselības aizsardzībā, pārvadājumos, mājokļu programmā, zemes izmantošanā u. c.) atbilstīgi ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam izvirzītajiem ierosinājumiem un Aiči mērķiem; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka bioloģiskā daudzveidība ir starpnozaru jautājums. Lai politiku īstenotu efektīvi, bioloģiskās daudzveidības saglabāšana būtu jāiekļauj valsts, reģionālās un vietējās pārvaldības dažādajās jomās (telpiskajā plānošanā, pilsētplānošanā, ainavā, lauksaimniecībā, mežsaimniecībā, zivsaimniecībā, enerģētikā, klimata pārmaiņās, veselības aizsardzībā, pārvadājumos, mājokļu programmā, zemes izmantošanā u. c.) atbilstīgi ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā līdz 2020. gadam izvirzītajiem ierosinājumiem un Aiči mērķiem;

| 43. | vērš uzmanību uz īpašo vajadzību pārvaldes iestādēm visos līmeņos atzīt un risināt lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības problēmu, tā kā lauksaimniecībā izmantojamo sugu, šķirņu un ģenētisko resursu bioloģiskās daudzveidības potenciāls un lauksaimniecības ekosistēmu potenciāls kopumā ir ievērojams; |
| --- | --- |

43.

vērš uzmanību uz īpašo vajadzību pārvaldes iestādēm visos līmeņos atzīt un risināt lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības problēmu, tā kā lauksaimniecībā izmantojamo sugu, šķirņu un ģenētisko resursu bioloģiskās daudzveidības potenciāls un lauksaimniecības ekosistēmu potenciāls kopumā ir ievērojams;

| 44. | aicina VRP un dalībvalstis ELFLA finansējumu mērķtiecīgāk izmantot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, kā noteikts bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, tostarp kvantitatīvu mērķu iekļaušanai reģionālajās lauku attīstības programmās un agrovides pasākumu saskaņotai teritoriālai īstenošanai, kā arī budžeta piešķiršanai šādiem pasākumiem. Tādēļ būtu īpaši lietderīgi atbalstīt ar bioloģisko daudzveidību saistītas un sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvas (piemēram, lauksaimnieki un mežsaimnieki, kas vēlas saglabāt ainavas, aizsargāt ģenētiskos resursus); |
| --- | --- |

44.

aicina VRP un dalībvalstis ELFLA finansējumu mērķtiecīgāk izmantot bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, kā noteikts bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, tostarp kvantitatīvu mērķu iekļaušanai reģionālajās lauku attīstības programmās un agrovides pasākumu saskaņotai teritoriālai īstenošanai, kā arī budžeta piešķiršanai šādiem pasākumiem. Tādēļ būtu īpaši lietderīgi atbalstīt ar bioloģisko daudzveidību saistītas un sabiedrības virzītas vietējās attīstības iniciatīvas (piemēram, lauksaimnieki un mežsaimnieki, kas vēlas saglabāt ainavas, aizsargāt ģenētiskos resursus);

| 45. | mudina dalībvalstis un VRP nodrošināt, ka ERAF piedāvātās finansēšanas iespējas tiek izmantotas optimāli, jo šī ir pirmā reize, kad bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas ir iekļautas mērķos, tādējādi paverot papildu finansēšanas avotus zaļās infrastruktūras izvēršanai; |
| --- | --- |

45.

mudina dalībvalstis un VRP nodrošināt, ka ERAF piedāvātās finansēšanas iespējas tiek izmantotas optimāli, jo šī ir pirmā reize, kad bioloģiskā daudzveidība un ekosistēmas ir iekļautas mērķos, tādējādi paverot papildu finansēšanas avotus zaļās infrastruktūras izvēršanai;

| 46. | uzsver, ka programma “LIFE” ir ļoti svarīga VRP bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras projektiem, un mudina programmas “LIFE” valstu kontaktpunktus cieši sadarboties ar VRP un “LIFE” reģionālajiem kontaktpunktiem, sagatavojot pieteikumus “LIFE” programmai; cer, ka ar “LIFE” jaunās finansēšanas kategorijas – integrētie projekti – palīdzību tiks palielināts atbalsts reģionālā mēroga projektiem un piesaistīts atbalsts no citiem ES, valstu vai privātajiem fondiem (14); |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka programma “LIFE” ir ļoti svarīga VRP bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras projektiem, un mudina programmas “LIFE” valstu kontaktpunktus cieši sadarboties ar VRP un “LIFE” reģionālajiem kontaktpunktiem, sagatavojot pieteikumus “LIFE” programmai; cer, ka ar “LIFE” jaunās finansēšanas kategorijas – integrētie projekti – palīdzību tiks palielināts atbalsts reģionālā mēroga projektiem un piesaistīts atbalsts no citiem ES, valstu vai privātajiem fondiem (14);

| 47. | mudina VRP ar savu dalībvalstu atbalstu meklēt inovatīvus finansēšanas līdzekļus, kas var būt, piemēram, privāti/uzņēmējdarbības fondi vai publisko tiesību reglamentēti fondi, reģionālās/valsts loterijas, publiskā un privātā sektora partnerības, mežsaimniecība oglekļa dioksīda piesaistīšanai/kūdrāju atjaunošanas projekti, nodokļu atvieglojumi, maksājumi par ekosistēmu pakalpojumu, brīvprātīga marķēšana/sertificēšana un vietējo uzņēmumu partnerattiecības; ieņēmumi, kas gūti par pilsētplānošanas atļauju un būvatļauju izsniegšanu būtu tieši novirzāmi uz vietējā un reģionālā līmeņa ierosmēm bioloģiskās daudzveidības jomā; |
| --- | --- |

47.

mudina VRP ar savu dalībvalstu atbalstu meklēt inovatīvus finansēšanas līdzekļus, kas var būt, piemēram, privāti/uzņēmējdarbības fondi vai publisko tiesību reglamentēti fondi, reģionālās/valsts loterijas, publiskā un privātā sektora partnerības, mežsaimniecība oglekļa dioksīda piesaistīšanai/kūdrāju atjaunošanas projekti, nodokļu atvieglojumi, maksājumi par ekosistēmu pakalpojumu, brīvprātīga marķēšana/sertificēšana un vietējo uzņēmumu partnerattiecības; ieņēmumi, kas gūti par pilsētplānošanas atļauju un būvatļauju izsniegšanu būtu tieši novirzāmi uz vietējā un reģionālā līmeņa ierosmēm bioloģiskās daudzveidības jomā;

| 48. | aicina vietējās pašvaldības jebkādā finansēšanas mērogā efektīvi atcelt subsīdijas un ar nodokļiem saistītos noteikumus, kas negatīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

48.

aicina vietējās pašvaldības jebkādā finansēšanas mērogā efektīvi atcelt subsīdijas un ar nodokļiem saistītos noteikumus, kas negatīvi ietekmē bioloģisko daudzveidību;

| 49. | uzsver, ka liela nozīme ir valstu līdzfinansējumam ES projektos, lai VRP varētu pieteikties līdzfinansētiem ES projektiem bioloģiskās daudzveidības jomā un palielināt savas spējas izmantot konkrētai vietai pielāgotu bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras risinājumu finansēšanas iespējas tādu darbības programmu ietvaros, kas finansētas ar ES līdzekļiem, kā arī investēt nepieciešamajā starpnozaru spēju veidošanā, līdzfinansēšanā un sakaru veidošanā; turklāt atzīst tādu valsts finansēšanas programmu nozīmi, no kurām finansē VRP (izmēģinājuma) pasākumus, kas sekmē valsts bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka liela nozīme ir valstu līdzfinansējumam ES projektos, lai VRP varētu pieteikties līdzfinansētiem ES projektiem bioloģiskās daudzveidības jomā un palielināt savas spējas izmantot konkrētai vietai pielāgotu bioloģiskās daudzveidības un zaļās infrastruktūras risinājumu finansēšanas iespējas tādu darbības programmu ietvaros, kas finansētas ar ES līdzekļiem, kā arī investēt nepieciešamajā starpnozaru spēju veidošanā, līdzfinansēšanā un sakaru veidošanā; turklāt atzīst tādu valsts finansēšanas programmu nozīmi, no kurām finansē VRP (izmēģinājuma) pasākumus, kas sekmē valsts bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanu;

| C. | Aspekti, kas Eiropas Komisijai jāapsver ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam starpposma pārskatīšanā |
| --- | --- |

C.

| 50. | uzskata, ka Eiropas Komisijai starpposma pārskatīšanā jāņem vērā visas izmaiņas, kas notikušas no stratēģijas īstenošanas sākuma 2011. gadā līdz tās starpposma pārskatīšanai 2015. gadā, īpaši jaunā finanšu shēma un 2014.–2020. gada ES fondi, un ka daudzi no stratēģijas pasākumiem ir īstenojami līdz starpposma pārskatīšanai. Tāpēc RK pārliecinoši atbalsta Padomes nostāju, ka Eiropas Komisijai būtu jāiesaka turpmāki pasākumi (15), kas palīdz palielināt stratēģijas īstenošanas otrā posma efektivitāti, lai nodrošinātu stratēģijas pamatmērķa sasniegšanu līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka Eiropas Komisijai starpposma pārskatīšanā jāņem vērā visas izmaiņas, kas notikušas no stratēģijas īstenošanas sākuma 2011. gadā līdz tās starpposma pārskatīšanai 2015. gadā, īpaši jaunā finanšu shēma un 2014.–2020. gada ES fondi, un ka daudzi no stratēģijas pasākumiem ir īstenojami līdz starpposma pārskatīšanai. Tāpēc RK pārliecinoši atbalsta Padomes nostāju, ka Eiropas Komisijai būtu jāiesaka turpmāki pasākumi (15), kas palīdz palielināt stratēģijas īstenošanas otrā posma efektivitāti, lai nodrošinātu stratēģijas pamatmērķa sasniegšanu līdz 2020. gadam;

| 51. | piekrīt Eiropas Parlamentam, ka izšķirīgs pārbaudījums ES apņēmībai sasniegt bioloģiskās daudzveidības mērķus būs reālais šim mērķim veltītais jaunais ES finansējums 2014.–2020. gadam. Neatbilstošais līmenis, kādā bioloģiskā daudzveidība bija ņemta vērā citās ES politikas jomās, bija iemesls pirmās ES stratēģijas neveiksmei 2010. gadā (16). Izvirzītā mērķa īstenošanai nepieciešama metodoloģija ar bioloģisko daudzveidību saistīto izdevumu apzināšanai visa ES budžetā; šādu metodoloģiju patlaban izstrādā attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar klimatu; |
| --- | --- |

51.

piekrīt Eiropas Parlamentam, ka izšķirīgs pārbaudījums ES apņēmībai sasniegt bioloģiskās daudzveidības mērķus būs reālais šim mērķim veltītais jaunais ES finansējums 2014.–2020. gadam. Neatbilstošais līmenis, kādā bioloģiskā daudzveidība bija ņemta vērā citās ES politikas jomās, bija iemesls pirmās ES stratēģijas neveiksmei 2010. gadā (16). Izvirzītā mērķa īstenošanai nepieciešama metodoloģija ar bioloģisko daudzveidību saistīto izdevumu apzināšanai visa ES budžetā; šādu metodoloģiju patlaban izstrādā attiecībā uz izdevumiem, kas saistīti ar klimatu;

| 52. | uzsver ekoloģizācijas, kas ir kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) galvenais pīlārs, nozīmīgumu bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanā. Tāpēc ir būtiski, ka KLP starpposma pārskatīšanā tiek veikti nepārprotami pasākumi, lai nodrošinātu, ka ekoloģizācija patiešām uzlabo vidi, tostarp palielina bioloģisko daudzveidību lauku apgabalos visā Eiropā; |
| --- | --- |

52.

uzsver ekoloģizācijas, kas ir kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) galvenais pīlārs, nozīmīgumu bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanā. Tāpēc ir būtiski, ka KLP starpposma pārskatīšanā tiek veikti nepārprotami pasākumi, lai nodrošinātu, ka ekoloģizācija patiešām uzlabo vidi, tostarp palielina bioloģisko daudzveidību lauku apgabalos visā Eiropā;

| 53. | uzskata, ka zaļā infrastruktūra var būt ļoti iedarbīgs līdzeklis, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu un nepieļautu dzīvotņu fragmentāciju, un tāpēc pauž cerību, ka, stratēģiju pārskatot, tiks norādīti galvenie aspekti, kas jāapsver progresa ziņojumā par zaļo infrastruktūru, kurš Eiropas Komisijai jāizstrādā līdz 2017. gada beigām; pārskatot stratēģiju jo īpaši būtu jāparedz 2018. gadā izvirzīt ES tiesību akta priekšlikumu par Eiropas zaļo infrastruktūru (Trans-European Green Infrastructure, TEN–G) kā daļu no ES budžeta laikposmam pēc 2020. gada; RK atkārtoti norāda uz saviem iepriekšējiem ieteikumiem par šo tematu; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka zaļā infrastruktūra var būt ļoti iedarbīgs līdzeklis, lai apturētu bioloģiskās daudzveidības zudumu un nepieļautu dzīvotņu fragmentāciju, un tāpēc pauž cerību, ka, stratēģiju pārskatot, tiks norādīti galvenie aspekti, kas jāapsver progresa ziņojumā par zaļo infrastruktūru, kurš Eiropas Komisijai jāizstrādā līdz 2017. gada beigām; pārskatot stratēģiju jo īpaši būtu jāparedz 2018. gadā izvirzīt ES tiesību akta priekšlikumu par Eiropas zaļo infrastruktūru (Trans-European Green Infrastructure, TEN–G) kā daļu no ES budžeta laikposmam pēc 2020. gada; RK atkārtoti norāda uz saviem iepriekšējiem ieteikumiem par šo tematu;

| 54. | ņemot vērā Eiropas Komisijas darbu saistībā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam 7.b) darbību, atkārto savu aicinājumu (17) Eiropas (CdR 4577/2013 fin) Komisijai iestrādāt ES tiesību aktos mērķi nepieļaut bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu neto zudumu; |
| --- | --- |

54.

ņemot vērā Eiropas Komisijas darbu saistībā ar ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģijas līdz 2020. gadam 7.b) darbību, atkārto savu aicinājumu (17) Eiropas (CdR 4577/2013 fin) Komisijai iestrādāt ES tiesību aktos mērķi nepieļaut bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu neto zudumu;

| 55. | aicina Eiropas Komisiju izveidot programmu ES atzinības/balvas piešķiršanai pilsētām un reģioniem par sasniegumiem bioloģiskās daudzveidības jomā, kā arī apmaiņas platformu, lai tādējādi atzītu Eiropas VRP veiksmīgo un nozīmīgo ieguldījumu ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas īstenošanā. Šajā ziņā RK atzinīgi vērtē jauno Natura 2000 balvu, kas tomēr paredzēta plašam ieinteresēto personu lokam; |
| --- | --- |

55.

aicina Eiropas Komisiju izveidot programmu ES atzinības/balvas piešķiršanai pilsētām un reģioniem par sasniegumiem bioloģiskās daudzveidības jomā, kā arī apmaiņas platformu, lai tādējādi atzītu Eiropas VRP veiksmīgo un nozīmīgo ieguldījumu ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas īstenošanā. Šajā ziņā RK atzinīgi vērtē jauno Natura 2000 balvu, kas tomēr paredzēta plašam ieinteresēto personu lokam;

| 56. | aicina panākt, lai Eiropas bioloģiskās daudzveidības informācijas sistēmā (BISE) būtu plašāk pieejami tādi dati par ekosistēmas pakalpojumiem un citi pārraudzības dati, kas precīzāk atspoguļo situāciju vietējā līmenī, iekļaujot arī reģionālajos bioloģiskās daudzveidības novērošanas centros savāktos datus (citstarp ES pilsētu novērtējumus, kas pamatojas, piemēram, uz Pilsētu bioloģiskās daudzveidības indeksu/Singapūras indeksu), lai veicinātu datu un informācijas apmaiņu starp pilsētām un reģioniem, ES politikas vadlīnijas labāk pielāgotu katra reģiona specifikai un lai atvieglotu ziņošanu par uzlabojumiem reģionālajā/vietējā līmenī visā Eiropā; |
| --- | --- |

56.

aicina panākt, lai Eiropas bioloģiskās daudzveidības informācijas sistēmā (BISE) būtu plašāk pieejami tādi dati par ekosistēmas pakalpojumiem un citi pārraudzības dati, kas precīzāk atspoguļo situāciju vietējā līmenī, iekļaujot arī reģionālajos bioloģiskās daudzveidības novērošanas centros savāktos datus (citstarp ES pilsētu novērtējumus, kas pamatojas, piemēram, uz Pilsētu bioloģiskās daudzveidības indeksu/Singapūras indeksu), lai veicinātu datu un informācijas apmaiņu starp pilsētām un reģioniem, ES politikas vadlīnijas labāk pielāgotu katra reģiona specifikai un lai atvieglotu ziņošanu par uzlabojumiem reģionālajā/vietējā līmenī visā Eiropā;

| 57. | uzsver vajadzību efektīvi turpināt ES dialogu un sadarbību ar galvenajiem partneriem kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs, lai viņiem palīdzētu izstrādāt un pielāgot savu politiku saskaņā ar bioloģiskās daudzveidības mērķiem līdz 2020. gadam. ES VRP varētu sniegt atbalstu, kas VRP ārpus ES nepieciešams, lai tās varētu palīdzēt sasniegt ES un pasaules mēroga bioloģiskās daudzveidības mērķus. Šāds atbalsts var būt zināšanu un paraugprakses nodošana un dalība attiecīgās RK apvienotajās konsultatīvajās komitejās un darba grupās, kā arī ARLEM un CORLEAP; tādēļ RK aicina Eiropas Komisiju jaunizveidotā instrumenta Biodiversity for Life (B4Life) ietvaros sekmēt ES VRP un jaunattīstības valstu VRP decentralizētu sadarbību attīstības jomā; |
| --- | --- |

57.

uzsver vajadzību efektīvi turpināt ES dialogu un sadarbību ar galvenajiem partneriem kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs, lai viņiem palīdzētu izstrādāt un pielāgot savu politiku saskaņā ar bioloģiskās daudzveidības mērķiem līdz 2020. gadam. ES VRP varētu sniegt atbalstu, kas VRP ārpus ES nepieciešams, lai tās varētu palīdzēt sasniegt ES un pasaules mēroga bioloģiskās daudzveidības mērķus. Šāds atbalsts var būt zināšanu un paraugprakses nodošana un dalība attiecīgās RK apvienotajās konsultatīvajās komitejās un darba grupās, kā arī ARLEM un CORLEAP; tādēļ RK aicina Eiropas Komisiju jaunizveidotā instrumenta Biodiversity for Life (B4Life) ietvaros sekmēt ES VRP un jaunattīstības valstu VRP decentralizētu sadarbību attīstības jomā;

| 58. | aicina ES stratēģijā atzīt VRP un nodrošināt arī turpmāk atbalstu tām, jo pašvaldības ir svarīgas partneres “BEST” (brīvprātīgi piemērojama sistēma Savienības attālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu veicināšanai) iniciatīvā, kas veicina unikālās bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu ES tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās; |
| --- | --- |

58.

aicina ES stratēģijā atzīt VRP un nodrošināt arī turpmāk atbalstu tām, jo pašvaldības ir svarīgas partneres “BEST” (brīvprātīgi piemērojama sistēma Savienības attālāko reģionu un aizjūras zemju un teritoriju bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu veicināšanai) iniciatīvā, kas veicina unikālās bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu ES tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās;

| D. | Aspekti, ko RK iesaka Eiropas Komisijai apsvērt, gatavojot turpmākos ziņojumus KBD par KBD Lēmumu X/22 |
| --- | --- |

D.

| 59. | aicina Eiropas Komisiju uzsvērt, ka tā KBD Lēmumu X/22 un tā izpildi Eiropā uzskata par ļoti svarīgu. |
| --- | --- |

59.

aicina Eiropas Komisiju uzsvērt, ka tā KBD Lēmumu X/22 un tā izpildi Eiropā uzskata par ļoti svarīgu.

| 60. | aicina Eiropas Komisiju norādīt, ka ES ir panākta vienprātība par izteiktu vajadzību ES iestādēm, dalībvalstīm un VRP apliecināt daudzlīmeņu integrētu pieeju un sadarboties, lai sasniegtu Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķus un attiecīgos ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas mērķus. Lai gan minētajā virzībā jau panākts būtisks progress un dalībvalstīs tiek pielietoti vairāki labas prakses piemēri, rodas iespaids, ka daudzlīmeņu sadarbība un pārvaldība visā ES vēl nav pienācīgi ieviesta un ir jāpilnveido; |
| --- | --- |

60.

aicina Eiropas Komisiju norādīt, ka ES ir panākta vienprātība par izteiktu vajadzību ES iestādēm, dalībvalstīm un VRP apliecināt daudzlīmeņu integrētu pieeju un sadarboties, lai sasniegtu Aiči bioloģiskās daudzveidības mērķus un attiecīgos ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijas mērķus. Lai gan minētajā virzībā jau panākts būtisks progress un dalībvalstīs tiek pielietoti vairāki labas prakses piemēri, rodas iespaids, ka daudzlīmeņu sadarbība un pārvaldība visā ES vēl nav pienācīgi ieviesta un ir jāpilnveido;

| 61. | aicina Eiropas Komisiju tās ziņojumos atzīt vairāku ES VRP aktīvo iesaisti pasaules mēroga bioloģiskās daudzveidības pasākumos un tīklos, tostarp KBD Lēmuma X/22 ietvaros izveidotajās konsultatīvajās komitejās, piemēram, reģionālajā valdību padomdevēju komitejā un pilsētu padomdevēju komitejā globālajā partnerībā vietējiem un reģionālajiem pasākumiem bioloģiskās daudzveidības jomā; |
| --- | --- |

61.

aicina Eiropas Komisiju tās ziņojumos atzīt vairāku ES VRP aktīvo iesaisti pasaules mēroga bioloģiskās daudzveidības pasākumos un tīklos, tostarp KBD Lēmuma X/22 ietvaros izveidotajās konsultatīvajās komitejās, piemēram, reģionālajā valdību padomdevēju komitejā un pilsētu padomdevēju komitejā globālajā partnerībā vietējiem un reģionālajiem pasākumiem bioloģiskās daudzveidības jomā;

| 62. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieguldījumu KBD Lēmuma X/22 īstenošanā ar šā perspektīvas atzinuma starpniecību un sadarbojoties attiecīgā RK pētījuma izstrādē, kā arī RK iesaistot kopējā ES stratēģijas īstenošanas sistēmā, un vēl vairāk –, piemēram, LIFE un INTERREG programmu ietvaros atbalstot spēju veidošanu un labas prakses piemēru un pieredzes apmaiņu, kā arī paredzot jaunas iespējas jaunajā bioģeogrāfiskajā procesā un Natura 2000 platformas ietvaros; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieguldījumu KBD Lēmuma X/22 īstenošanā ar šā perspektīvas atzinuma starpniecību un sadarbojoties attiecīgā RK pētījuma izstrādē, kā arī RK iesaistot kopējā ES stratēģijas īstenošanas sistēmā, un vēl vairāk –, piemēram, LIFE un INTERREG programmu ietvaros atbalstot spēju veidošanu un labas prakses piemēru un pieredzes apmaiņu, kā arī paredzot jaunas iespējas jaunajā bioģeogrāfiskajā procesā un Natura 2000 platformas ietvaros;

| 63. | mudina Eiropas Komisiju ES ārējā darbībā un ziņojumos par Lēmumu X/22 ņemt vērā VRP īpašo lomu kā vienu no aspektiem, ko EK/ES turpmāk vēlas uzsvērt, lai kopā ar RK meklētu papildu iespējas atbalstīt Eiropas Savienības VRP un attīstības valstu un ES kaimiņvalstu VRP decentralizētu sadarbību bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu ilgtspējīgas pārvaldības jomā saistībā ar KBD Lēmuma X/22 g) pasākumu. |
| --- | --- |

63.

mudina Eiropas Komisiju ES ārējā darbībā un ziņojumos par Lēmumu X/22 ņemt vērā VRP īpašo lomu kā vienu no aspektiem, ko EK/ES turpmāk vēlas uzsvērt, lai kopā ar RK meklētu papildu iespējas atbalstīt Eiropas Savienības VRP un attīstības valstu un ES kaimiņvalstu VRP decentralizētu sadarbību bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu ilgtspējīgas pārvaldības jomā saistībā ar KBD Lēmuma X/22 g) pasākumu.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  COM(2011) 244 final

1

(2)  Vides padomes secinājumi 2011. gada 21. jūnijā un 19. decembrī.

2

(3)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12268.

3

(4)  Atzinumā lietots termins “local and regional authorities”, (“vietējās un reģionālās pašvaldības”), kā to lieto ES kontekstā. ANO un KBD kontekstā, kur reģionus saprot kā pārvalstu/pasaules reģionus, tas nozīmē “local authorities and subnational governments” (“vietējās un reģionālās pašvaldības”).

4

local and regional authorities”

local authorities and subnational governments”

(5)  CDR273-2011_FIN_AC; COR 2014-01728-00-00-RES-TRA

5

(6)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=12288

6

(7)  http://www.cbd.int/decision/cop/default.shtml?id=13169

7

(8)  CdR 112/2010 fin.

8

(9)  Vides padomes secinājumi, http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/envir/143185.pdf

9

(10)  Ecologic/ICLEI 2014. gada jūnijā veiktais pētījums, http://cor.europa.eu/en/documentation/studies/Pages/studies-2014.aspx

10

Ecologic/ICLEI

(11)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC

11

(12)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC

12

(13)  Komisijas priekšlikums COM(2013) 620 final.

13

(14)  CdR 86/2012 fin

14

(15)  Vides Padomes 2011. gada 19. decembra secinājumi.

15

(16)  EP Rezolūcija 2011/2307(INI).

16

(17)  CDR4577-2013_00_00_TRA_AC

17

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/53 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/53

---

Reģionu komitejas atzinums “ES budžeta izpilde”

2014/C 271/10

| Ziņotājs | Adam Struzik (PL/PPE), Mazovijas vojevodistes maršals |
| --- | --- |

Ziņotājs

Adam Struzik (PL/PPE), Mazovijas vojevodistes maršals

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | vērš uzmanību uz to, ka šī ir pirmā reize, kad Komiteja izstrādā atzinumu par ES budžeta izpildi, lai darītu zināmu vietējo un reģionālo pašvaldību viedokli gan par pašreizējo finanšu plānu, gan par finanšu plānu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

1.

vērš uzmanību uz to, ka šī ir pirmā reize, kad Komiteja izstrādā atzinumu par ES budžeta izpildi, lai darītu zināmu vietējo un reģionālo pašvaldību viedokli gan par pašreizējo finanšu plānu, gan par finanšu plānu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam;

| 2. | norāda: lai uzlabotu atzinuma kvalitāti, vietējās un reģionālajās pašvaldībās (VRP) (1) tika veikta aptauja, uz kuru tika saņemtas daudzas atbildes; tas atspoguļo lielo interesi par šo jautājumu un liecina par vēlmi sadarboties, lai rastu risinājumus problēmām un izmantotu teritoriālās pieejas potenciālu; |
| --- | --- |

2.

norāda: lai uzlabotu atzinuma kvalitāti, vietējās un reģionālajās pašvaldībās (VRP) (1) tika veikta aptauja, uz kuru tika saņemtas daudzas atbildes; tas atspoguļo lielo interesi par šo jautājumu un liecina par vēlmi sadarboties, lai rastu risinājumus problēmām un izmantotu teritoriālās pieejas potenciālu;

| 3. | uzsver, ka ES budžets ir galvenais instruments ES mērķu sasniegšanai. Tā loma ir jāuzsver, jo īpaši šobrīd saistībā ar publiskā sektora finanšu krīzi, kas daudzās valstīs joprojām turpinās, un, ņemot vērā to, ka jāatbalsta Eiropas ekonomikas konkurētspēja, jāveido darbvietas un jāpopularizē Eiropas kopējās vērtības; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ES budžets ir galvenais instruments ES mērķu sasniegšanai. Tā loma ir jāuzsver, jo īpaši šobrīd saistībā ar publiskā sektora finanšu krīzi, kas daudzās valstīs joprojām turpinās, un, ņemot vērā to, ka jāatbalsta Eiropas ekonomikas konkurētspēja, jāveido darbvietas un jāpopularizē Eiropas kopējās vērtības;

| 4. | atzīmē, ka ES budžets nodrošina resursus to Eiropas Savienības mērķu sasniegšanai, kuri minēti Līgumos un par kuriem panākta vienošanās visaugstākajā politiskajā līmenī (starp ES Padomi, Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju), bet tas ir arī būtisks instruments, lai palīdzētu sasniegt dalībvalstu īstenotās politikas mērķus, kā arī VRP pasākumus. Šajā sakarā uzskata, ka uz rezultātiem vairāk vērsta pieeja sekmēs mērķu un instrumentu izvēli, kas vairāk atbilst ES teritoriju atšķirīgajiem apstākļiem, un tādējādi veicinās ES budžeta lietderības un efektivitātes palielināšanos; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka ES budžets nodrošina resursus to Eiropas Savienības mērķu sasniegšanai, kuri minēti Līgumos un par kuriem panākta vienošanās visaugstākajā politiskajā līmenī (starp ES Padomi, Eiropas Parlamentu un Eiropas Komisiju), bet tas ir arī būtisks instruments, lai palīdzētu sasniegt dalībvalstu īstenotās politikas mērķus, kā arī VRP pasākumus. Šajā sakarā uzskata, ka uz rezultātiem vairāk vērsta pieeja sekmēs mērķu un instrumentu izvēli, kas vairāk atbilst ES teritoriju atšķirīgajiem apstākļiem, un tādējādi veicinās ES budžeta lietderības un efektivitātes palielināšanos;

| 5. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības piedalās ES budžeta izpildē kā tiešās saņēmējas un kā ES līdzekļu pārvaldītājas; neraugoties uz to, atbildība par budžeta izpildi vietējā un reģionālajā līmenī tiek dalīta ar dalībvalstīm, Eiropas Komisiju un pārējām ES iestādēm; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības piedalās ES budžeta izpildē kā tiešās saņēmējas un kā ES līdzekļu pārvaldītājas; neraugoties uz to, atbildība par budžeta izpildi vietējā un reģionālajā līmenī tiek dalīta ar dalībvalstīm, Eiropas Komisiju un pārējām ES iestādēm;

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar tiesību normām 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir pastiprināta teritoriālās dimensijas loma ES politikas īstenošanā; līdz ar to palielināsies arī VRP loma ES budžeta izpildē; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar tiesību normām 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir pastiprināta teritoriālās dimensijas loma ES politikas īstenošanā; līdz ar to palielināsies arī VRP loma ES budžeta izpildē;

| 7. | šajā atzinumā galvenā uzmanība ir veltīta tiem ES fondiem, kam ir vislielākā ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tostarp un pirmām kārtām – Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi), proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Kohēzijas fondam, Eiropas Sociālajam fondam (ESF), Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF); atzinumā tomēr ir norādīts arī uz pārējo fondu, piemēram, “Apvārsnis 2020”, nozīmīgumu Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī noteikto attīstības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

7.

šajā atzinumā galvenā uzmanība ir veltīta tiem ES fondiem, kam ir vislielākā ietekme uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tostarp un pirmām kārtām – Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi), proti, Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), Kohēzijas fondam, Eiropas Sociālajam fondam (ESF), Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam (EJZF); atzinumā tomēr ir norādīts arī uz pārējo fondu, piemēram, “Apvārsnis 2020”, nozīmīgumu Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī noteikto attīstības mērķu sasniegšanā;

Budžeta izpildes ātrums

| 8. | uzskata: ņemot vērā pašreizējo sociālo un ekonomisko situāciju un to, ka tiesiskais regulējums par ES finansējumu 2007.–2013. gadam tika pieņemts vēlāk nekā plānots, kā arī to, ka Eiropas politikas daudzas jomas tika galvenokārt noteiktas, lai sasniegtu ilgtermiņa strukturālos mērķus, nevis lai veicinātu īstermiņa piedāvājuma ietekmi, ES budžeta izpildes ātrums būtu uzskatāms par apmierinošu; |
| --- | --- |

8.

uzskata: ņemot vērā pašreizējo sociālo un ekonomisko situāciju un to, ka tiesiskais regulējums par ES finansējumu 2007.–2013. gadam tika pieņemts vēlāk nekā plānots, kā arī to, ka Eiropas politikas daudzas jomas tika galvenokārt noteiktas, lai sasniegtu ilgtermiņa strukturālos mērķus, nevis lai veicinātu īstermiņa piedāvājuma ietekmi, ES budžeta izpildes ātrums būtu uzskatāms par apmierinošu;

| 9. | ar bažām atzīmē, ka, neraugoties uz ES budžeta izpildes kopumā apmierinošo ātrumu, dalībvalstīs un attiecībā uz fondiem vērojamas budžeta izpildes ātruma ievērojamas atšķirības; |
| --- | --- |

9.

ar bažām atzīmē, ka, neraugoties uz ES budžeta izpildes kopumā apmierinošo ātrumu, dalībvalstīs un attiecībā uz fondiem vērojamas budžeta izpildes ātruma ievērojamas atšķirības;

| 10. | uzskata, ka budžeta izpildes ātruma atšķirības dalībvalstīs izriet no daudziem faktoriem, no kuriem tikai daži ir tieši saistīti ar izdevumu izpildi VRP līmenī. Faktori, kas ietekmē ES budžeta izpildes ātrumu, galvenokārt ir šādi:






  — | pārvaldības sistēmu efektivitāte atsevišķās dalībvalstīs; |
| --- | --- | --- |

10.

uzskata, ka budžeta izpildes ātruma atšķirības dalībvalstīs izriet no daudziem faktoriem, no kuriem tikai daži ir tieši saistīti ar izdevumu izpildi VRP līmenī. Faktori, kas ietekmē ES budžeta izpildes ātrumu, galvenokārt ir šādi:

—

pārvaldības sistēmu efektivitāte atsevišķās dalībvalstīs;

| — | atšķirības dažādu ES fondu iekšējos noteikumos un to sarežģītības pakāpe; |
| --- | --- |

—

atšķirības dažādu ES fondu iekšējos noteikumos un to sarežģītības pakāpe;

| — | valstu tiesisko regulējumu kvalitāte; |
| --- | --- |

—

valstu tiesisko regulējumu kvalitāte;

| — | finanšu līdzekļu pieejamība līdzfinansējumam; |
| --- | --- |

—

finanšu līdzekļu pieejamība līdzfinansējumam;

| — | administratīvās spējas; |
| --- | --- |

—

administratīvās spējas;

| — | koordinācijas sistēmu, daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības efektivitāte; |
| --- | --- |

—

koordinācijas sistēmu, daudzlīmeņu pārvaldības un partnerības efektivitāte;

| 11. | norāda, ka saskaņā ar vietējo un reģionālo pašvaldību viedokli tieši dalībvalstis ir tās, kam ir vislielākā ietekme uz ES budžeta izpildes ātrumu ES līmenī, turpretī attiecībā uz projektiem, kuri saņem līdzfinansējumu no ES budžeta, vislielākā ietekme uz izpildes ātrumu ir vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvajām spējām, kam seko līdzekļu (gan publisko līdzekļu, gan valsts finansējuma) pieejamība līdzfinansējumam un atsevišķu fondu noteikumu sarežģītība; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka saskaņā ar vietējo un reģionālo pašvaldību viedokli tieši dalībvalstis ir tās, kam ir vislielākā ietekme uz ES budžeta izpildes ātrumu ES līmenī, turpretī attiecībā uz projektiem, kuri saņem līdzfinansējumu no ES budžeta, vislielākā ietekme uz izpildes ātrumu ir vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvajām spējām, kam seko līdzekļu (gan publisko līdzekļu, gan valsts finansējuma) pieejamība līdzfinansējumam un atsevišķu fondu noteikumu sarežģītība;

| 12. | tādēļ atzīmē, ka pārmetums par to, ka ar ES budžeta līdzekļiem līdzfinansēto projektu lēnā īstenošana ir vietējo un reģionālo pašvaldību vājo administratīvo spēju dēļ, ir tikai daļēji pamatots. Vietējās un reģionālās pašvaldības apzinās savu administratīvo spēju bieži vien neatbilstīgo līmeni, tomēr ES finansējuma īstenošanas ātrumu vietējā un reģionālajā līmenī ietekmē arī jautājumi, kas ir dalībvalstu un Eiropas Komisijas kompetencē; |
| --- | --- |

12.

tādēļ atzīmē, ka pārmetums par to, ka ar ES budžeta līdzekļiem līdzfinansēto projektu lēnā īstenošana ir vietējo un reģionālo pašvaldību vājo administratīvo spēju dēļ, ir tikai daļēji pamatots. Vietējās un reģionālās pašvaldības apzinās savu administratīvo spēju bieži vien neatbilstīgo līmeni, tomēr ES finansējuma īstenošanas ātrumu vietējā un reģionālajā līmenī ietekmē arī jautājumi, kas ir dalībvalstu un Eiropas Komisijas kompetencē;

| 13. | ņemot vērā iepriekš minēto, aicina dalībvalstis tad, kad tās izstrādās darbības programmas un konkrētus īstenošanas risinājumus, pastiprināt sadarbību un saskaņot pasākumus ar VRP, lai nodrošinātu ES finansējuma īstenošanas optimālu ātrumu un kvalitāti un samazinātu slogu saņēmējiem; |
| --- | --- |

13.

ņemot vērā iepriekš minēto, aicina dalībvalstis tad, kad tās izstrādās darbības programmas un konkrētus īstenošanas risinājumus, pastiprināt sadarbību un saskaņot pasākumus ar VRP, lai nodrošinātu ES finansējuma īstenošanas optimālu ātrumu un kvalitāti un samazinātu slogu saņēmējiem;

| 14. | aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis noteikt proaktīvāku pieeju jaunajam finanšu plānam un, jo īpaši, ieviest VRP paredzētas informatīvas un mācību programmas, lai uzlabotu ES finansējuma īstenošanas ātrumu un kvalitāti; |
| --- | --- |

14.

aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis noteikt proaktīvāku pieeju jaunajam finanšu plānam un, jo īpaši, ieviest VRP paredzētas informatīvas un mācību programmas, lai uzlabotu ES finansējuma īstenošanas ātrumu un kvalitāti;

| 15. | atzīmē, ka Eiropas Komisijas noteiktajiem labākās prakses projektiem arī varētu būt ietekme uz budžeta ātru īstenošanu, jo īpaši jomās, kurās vajadzīga integrēta pieeja, iekļaujot vairākus fondus, programmas un partnerus, tostarp projektiem, ko īsteno, piemērojot tādus jaunus instrumentus kā Integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) vai Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (CLLD); |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka Eiropas Komisijas noteiktajiem labākās prakses projektiem arī varētu būt ietekme uz budžeta ātru īstenošanu, jo īpaši jomās, kurās vajadzīga integrēta pieeja, iekļaujot vairākus fondus, programmas un partnerus, tostarp projektiem, ko īsteno, piemērojot tādus jaunus instrumentus kā Integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) vai Sabiedrības virzīta vietējā attīstība (CLLD);

| 16. | bez tam min citus līdzekļus, kas varētu palielināt ES līdzfinansētu projektu īstenošanas ātrumu vietējā un reģionālajā līmenī:






  — | vairāk uzmanības pievērst saņēmējiem paredzēto procedūru vienkāršošanai; |
| --- | --- | --- |

16.

bez tam min citus līdzekļus, kas varētu palielināt ES līdzfinansētu projektu īstenošanas ātrumu vietējā un reģionālajā līmenī:

—

vairāk uzmanības pievērst saņēmējiem paredzēto procedūru vienkāršošanai;

| — | dalībvalstīs savlaicīgi īstenot ex-ante nosacījumus, kas vairumā gadījumu nav VRP kompetencē; |
| --- | --- |

—

dalībvalstīs savlaicīgi īstenot ex-ante nosacījumus, kas vairumā gadījumu nav VRP kompetencē;

| — | plašāk izmantot vienkāršotas izmaksas; |
| --- | --- |

—

plašāk izmantot vienkāršotas izmaksas;

| — | piemērot ES līdzfinansējuma maksimālās likmes; |
| --- | --- |

—

piemērot ES līdzfinansējuma maksimālās likmes;

| — | nodrošināt vienkāršotu piekļuvi citiem valsts, privātajiem un EIB finanšu instrumentiem; |
| --- | --- |

—

nodrošināt vienkāršotu piekļuvi citiem valsts, privātajiem un EIB finanšu instrumentiem;

| — | Eiropas Komisijai būtu jāapsver iespēja atbrīvot no pienākuma ieskaitīt ES projektu līdzfinansējumu valsts finanšu deficīta aprēķinā; |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijai būtu jāapsver iespēja atbrīvot no pienākuma ieskaitīt ES projektu līdzfinansējumu valsts finanšu deficīta aprēķinā;

| 17. | ir pārliecināta, ka jaunie ESI fondu noteikumi pozitīvi ietekmēs ES līdzfinansētu projektu īstenošanas ātrumu vietējā un reģionālajā līmenī. Jaunā 2014.–2020. gada finanšu plāna uzsākšanas pašreizējā sagatavošanās posmā tomēr nav iespējams izvērtēt šāda paātrinājuma apjomu vai arī to, kur tas notiks; |
| --- | --- |

17.

ir pārliecināta, ka jaunie ESI fondu noteikumi pozitīvi ietekmēs ES līdzfinansētu projektu īstenošanas ātrumu vietējā un reģionālajā līmenī. Jaunā 2014.–2020. gada finanšu plāna uzsākšanas pašreizējā sagatavošanās posmā tomēr nav iespējams izvērtēt šāda paātrinājuma apjomu vai arī to, kur tas notiks;

| 18. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojuma “Galīgais vienkāršošanas progresa ziņojums daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam” (2) publicēšanu; |
| --- | --- |

18.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojuma “Galīgais vienkāršošanas progresa ziņojums daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam” (2) publicēšanu;

| 19. | attiecībā uz nākamo plānošanas periodu (pēc 2020. gada) aicina uzlabot ES iestāžu un dalībvalstu dialoga kvalitāti un efektivitāti, lai pietiekami savlaicīgi iesniegtu regulu priekšlikumus, veiktu sarunas un pabeigtu visas debates par tiesību aktu priekšlikumiem tā, ka ES budžeta īstenošanu būtu iespējams uzsākt 2021. gada sākumā; |
| --- | --- |

19.

attiecībā uz nākamo plānošanas periodu (pēc 2020. gada) aicina uzlabot ES iestāžu un dalībvalstu dialoga kvalitāti un efektivitāti, lai pietiekami savlaicīgi iesniegtu regulu priekšlikumus, veiktu sarunas un pabeigtu visas debates par tiesību aktu priekšlikumiem tā, ka ES budžeta īstenošanu būtu iespējams uzsākt 2021. gada sākumā;

| 20. | norāda, ka nav pilnīgu statistikas datu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu ES budžeta izpildē. Tādēļ aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis regulāri publicēt datus par minēto jautājumu (tostarp valstu gada ziņojumus par budžeta izpildi un periodiskus kohēzijas ziņojumus) un veikt šajā jomā regulāras pārbaudes, kas būtu apspriežamas ar Reģionu komiteju; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka nav pilnīgu statistikas datu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu ES budžeta izpildē. Tādēļ aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis regulāri publicēt datus par minēto jautājumu (tostarp valstu gada ziņojumus par budžeta izpildi un periodiskus kohēzijas ziņojumus) un veikt šajā jomā regulāras pārbaudes, kas būtu apspriežamas ar Reģionu komiteju;

Kļūdas budžeta izpildē un citi jautājumi saistībā ar pārvaldību

| 21. | norāda, ka saskaņā ar Eiropas Komisijas un Revīzijas palātas sniegto informāciju kļūdas sastopamas galvenokārt šādās jomās:






  — | izdevumu neatbilstība; |
| --- | --- | --- |

21.

norāda, ka saskaņā ar Eiropas Komisijas un Revīzijas palātas sniegto informāciju kļūdas sastopamas galvenokārt šādās jomās:

—

izdevumu neatbilstība;

| — | publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana; |
| --- | --- |

—

publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana;

| 22. | norāda, ka kontroles izmaksas, proti, kohēzijas izdevumu revīzijas izmaksas, varētu būt aptuveni EUR 860 miljoni jeb 0,2 % no kopējā ERAF/KF un ESF budžeta (3); |
| --- | --- |

22.

norāda, ka kontroles izmaksas, proti, kohēzijas izdevumu revīzijas izmaksas, varētu būt aptuveni EUR 860 miljoni jeb 0,2 % no kopējā ERAF/KF un ESF budžeta (3);

| 23. | atzinīgi vērtē Revīzijas palātas 2009. gadā konstatēto faktu, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā ar kohēziju saistīto izdevumu nepareizas izmantošanas rādītājs ir ievērojami zemāks par 2000.–2006. gadā novēroto (4); |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē Revīzijas palātas 2009. gadā konstatēto faktu, ka 2007.–2013. gada plānošanas periodā ar kohēziju saistīto izdevumu nepareizas izmantošanas rādītājs ir ievērojami zemāks par 2000.–2006. gadā novēroto (4);

| 24. | uzskata, ka kļūdu īpatsvars minētajās jomās neatspoguļo līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu (krāpšanu), bet gan saņēmēju grupu, piemēram, VRP, spēju ievērot noteiktos principus, kā arī valstu un ES koordinācijas, kontroles un pārvaldības sistēmu kvalitāti; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka kļūdu īpatsvars minētajās jomās neatspoguļo līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu (krāpšanu), bet gan saņēmēju grupu, piemēram, VRP, spēju ievērot noteiktos principus, kā arī valstu un ES koordinācijas, kontroles un pārvaldības sistēmu kvalitāti;

| 25. | norāda, ka kļūdu daudzuma samazināšanai minētajās divās jomās ir vajadzīga VRP, dalībvalstu, Eiropas Komisijas un pārējo ES iestāžu koordinēta rīcība. Tādēļ aicina veidot ciešāku sadarbību ne tikai ES līdzfinansētu programmu un projektu īstenošanā, bet arī tiesību normu un pamatnostādņu izstrādē. RK uzsver, ka Komisijas dienestiem jāpārbauda valstu atbilstības kritēriju un publiskā iepirkuma konkursu sistēmu atbilstība ES tiesību aktiem ne tikai programmu un projektu īstenošanas posmā, bet jau uzsākot to izstrādi; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka kļūdu daudzuma samazināšanai minētajās divās jomās ir vajadzīga VRP, dalībvalstu, Eiropas Komisijas un pārējo ES iestāžu koordinēta rīcība. Tādēļ aicina veidot ciešāku sadarbību ne tikai ES līdzfinansētu programmu un projektu īstenošanā, bet arī tiesību normu un pamatnostādņu izstrādē. RK uzsver, ka Komisijas dienestiem jāpārbauda valstu atbilstības kritēriju un publiskā iepirkuma konkursu sistēmu atbilstība ES tiesību aktiem ne tikai programmu un projektu īstenošanas posmā, bet jau uzsākot to izstrādi;

| 26. | atzīmē: ja tiek atklāti pārkāpumi, tiek veiktas finanšu korekcijas, un tas ietekmē ne vien ES fondu īstenošanas ātrumu, bet arī negatīvi ietekmē plānoto rezultātu sasniegšanas iespējas; |
| --- | --- |

26.

atzīmē: ja tiek atklāti pārkāpumi, tiek veiktas finanšu korekcijas, un tas ietekmē ne vien ES fondu īstenošanas ātrumu, bet arī negatīvi ietekmē plānoto rezultātu sasniegšanas iespējas;

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka jaunajā plānošanas periodā izdevumu atbilstības principus piemēros daudz elastīgāk. Šajā sakarā īpaši atzinīgi jāvērtē priekšlikumi ESF ietvaros, kuri ļauj plašāk izmantot vienreizējos maksājumus un fiksētas likmes, nevis atlīdzināt faktiskos izdevumus. Šādai pieejai vajadzētu samazināt saņēmēju administratīvo slogu, ja Komisija rūpīgi uzraudzīs situāciju, lai mudinātu tās dalībvalstis, kas svārstās, izmantot ierosinātos vienkāršotos mehānismus; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē to, ka jaunajā plānošanas periodā izdevumu atbilstības principus piemēros daudz elastīgāk. Šajā sakarā īpaši atzinīgi jāvērtē priekšlikumi ESF ietvaros, kuri ļauj plašāk izmantot vienreizējos maksājumus un fiksētas likmes, nevis atlīdzināt faktiskos izdevumus. Šādai pieejai vajadzētu samazināt saņēmēju administratīvo slogu, ja Komisija rūpīgi uzraudzīs situāciju, lai mudinātu tās dalībvalstis, kas svārstās, izmantot ierosinātos vienkāršotos mehānismus;

| 28. | ņemot vērā to, ka vienkāršotas izmaksas netiek attiecinātas uz projektiem, ko īsteno publiskā iepirkuma ietvaros, aicina Komisiju izvērtēt iespējas ieviest līdzīgus vienkāršošanas pasākumus attiecībā uz projektiem, kurus finansē nevis no ESF, bet gan no citiem fondiem; |
| --- | --- |

28.

ņemot vērā to, ka vienkāršotas izmaksas netiek attiecinātas uz projektiem, ko īsteno publiskā iepirkuma ietvaros, aicina Komisiju izvērtēt iespējas ieviest līdzīgus vienkāršošanas pasākumus attiecībā uz projektiem, kurus finansē nevis no ESF, bet gan no citiem fondiem;

| 29. | atzīst, ka ir veikti pasākumi, lai saskaņotu noteikumus un procedūras attiecībā uz visiem ESI fondiem; tomēr norāda, ka VRP vidū valda ievērojamas šaubas par jauno noteikumu ietekmi uz projektu īstenošanas veicināšanu vai ESI fondu un citu ārējo fondu, piemēram, “Apvārsnis 2020”, koordinācijas iespēju palielināšanu. Tas nozīmē, ka Eiropas Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm jāizstrādā informācijas un mācību programma, tostarp apmācība, kas veicina vienkāršotu izmaksu modeļu izmantošanu (5); |
| --- | --- |

29.

atzīst, ka ir veikti pasākumi, lai saskaņotu noteikumus un procedūras attiecībā uz visiem ESI fondiem; tomēr norāda, ka VRP vidū valda ievērojamas šaubas par jauno noteikumu ietekmi uz projektu īstenošanas veicināšanu vai ESI fondu un citu ārējo fondu, piemēram, “Apvārsnis 2020”, koordinācijas iespēju palielināšanu. Tas nozīmē, ka Eiropas Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstīm jāizstrādā informācijas un mācību programma, tostarp apmācība, kas veicina vienkāršotu izmaksu modeļu izmantošanu (5);

| 30. | atzīmē, ka kopēju pamatprincipu noteikšana visiem ESI fondiem, kā arī atļauja dalībvalstīm izstrādāt pašām savus izdevumu atbilstības principus attiecīgās valsts mērogā, ņemot vērā konkrētās vietējās vajadzības, samazinātu pārkāpumu apmēru; |
| --- | --- |

30.

atzīmē, ka kopēju pamatprincipu noteikšana visiem ESI fondiem, kā arī atļauja dalībvalstīm izstrādāt pašām savus izdevumu atbilstības principus attiecīgās valsts mērogā, ņemot vērā konkrētās vietējās vajadzības, samazinātu pārkāpumu apmēru;

| 31. | attiecībā uz kontroles sistēmām ierosina vairāk vērības veltīt to kontroļu koordinācijai, ko veic dažādās pārvaldības un revīzijas iestādes: valsts un reģionālās iestādes, Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta. RK uzskata, ka kontrolēm jāatbilst savam mērķim, proti, tām jāuzlabo projektu īstenošanas kvalitāte. Šajā saistībā RK norāda, ka saskaņā ar VRP viedokli finanšu korekcijas bieži ir pilnīgi neatbilstīgas pārkāpuma apjomam; |
| --- | --- |

31.

attiecībā uz kontroles sistēmām ierosina vairāk vērības veltīt to kontroļu koordinācijai, ko veic dažādās pārvaldības un revīzijas iestādes: valsts un reģionālās iestādes, Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta. RK uzskata, ka kontrolēm jāatbilst savam mērķim, proti, tām jāuzlabo projektu īstenošanas kvalitāte. Šajā saistībā RK norāda, ka saskaņā ar VRP viedokli finanšu korekcijas bieži ir pilnīgi neatbilstīgas pārkāpuma apjomam;

| 32. | pauž bažas par to, ka administratīvās spējas un resursu trūkuma dēļ revīzijas iestādes tiecas aizvien vairāk no saviem revīzijas pienākumiem uzticēt privātām revidentu firmām (48 %) un tādējādi palielina kopējos publiskos revīzijas izdevumus, un zaudē varu pār projektu plānošanu; |
| --- | --- |

32.

pauž bažas par to, ka administratīvās spējas un resursu trūkuma dēļ revīzijas iestādes tiecas aizvien vairāk no saviem revīzijas pienākumiem uzticēt privātām revidentu firmām (48 %) un tādējādi palielina kopējos publiskos revīzijas izdevumus, un zaudē varu pār projektu plānošanu;

ES budžeta likviditātes un finanšu plānošanas problēmas

| 33. | atzīst, ka ar katru gadu ES budžetam ir arvien grūtāk nodrošināt stabilu ienākumu plūsmu no dalībvalstīm. Tas notiek tādēļ, ka katra budžeta gada beigās aizvien palielinās neatmaksāto parādu apjoms; |
| --- | --- |

33.

atzīst, ka ar katru gadu ES budžetam ir arvien grūtāk nodrošināt stabilu ienākumu plūsmu no dalībvalstīm. Tas notiek tādēļ, ka katra budžeta gada beigās aizvien palielinās neatmaksāto parādu apjoms;

| 34. | norāda, ka šī problēma var ievērojami ietekmēt vietējo un reģionālo pašvaldību darbību, pagarinot termiņus izmaksu atgūšanai, un tas izraisa īpašas bažas valstīs, kuras krīze ir skārusi vissmagāk; |
| --- | --- |

34.

norāda, ka šī problēma var ievērojami ietekmēt vietējo un reģionālo pašvaldību darbību, pagarinot termiņus izmaksu atgūšanai, un tas izraisa īpašas bažas valstīs, kuras krīze ir skārusi vissmagāk;

| 35. | atzīmē, ka ES budžetā neatmaksāto parādu apjoma pieauguma cēloņi ir šādi:






  — | dalībvalstu grūtības saistībā ar gada izdevumu sīku izplānošanu un Eiropas Komisijas ļoti mehāniski veiktā maksājumu apropriāciju plānošana; |
| --- | --- | --- |

35.

atzīmē, ka ES budžetā neatmaksāto parādu apjoma pieauguma cēloņi ir šādi:

—

dalībvalstu grūtības saistībā ar gada izdevumu sīku izplānošanu un Eiropas Komisijas ļoti mehāniski veiktā maksājumu apropriāciju plānošana;

| — | strīdi par atsevišķu dalībvalstu ieguldījumu ES ikgadējā budžeta izdevumu finansēšanā; |
| --- | --- |

—

strīdi par atsevišķu dalībvalstu ieguldījumu ES ikgadējā budžeta izdevumu finansēšanā;

| 36. | ar bažām atzīst, ka tas var palielināt RAL apjomu (6). Minētā problēma skar galvenokārt kohēzijas politiku un lauku attīstības politiku. Pieņemot, ka noteikuma par automātisku atbrīvošanu no saistībām piemērošana dalībvalstīm neradīs būtiskus piešķirto apropriāciju zaudējumus, varētu rasties nepieciešamība ievērojami palielināt ES budžetu 2014. un 2015. gadam; |
| --- | --- |

36.

ar bažām atzīst, ka tas var palielināt RAL apjomu (6). Minētā problēma skar galvenokārt kohēzijas politiku un lauku attīstības politiku. Pieņemot, ka noteikuma par automātisku atbrīvošanu no saistībām piemērošana dalībvalstīm neradīs būtiskus piešķirto apropriāciju zaudējumus, varētu rasties nepieciešamība ievērojami palielināt ES budžetu 2014. un 2015. gadam;

| 37. | norāda, ka jaunajā plānošanas periodā paredzēts automātisku atbrīvošanu no saistībām pagarināt līdz N+3 gadiem, taču tas, iespējams, varētu vēl vairāk paaugstināt RAL līmeni. To tomēr nevajadzētu interpretēt kā stimulu Komisijai atbrīvot no vēl lielāka skaita budžetsaistībām, bet gan kā norādi uz to, ka visos līmeņos – vietējā, valstu un ES līmenī – jāuzlabo finanšu plānošanas kvalitāte; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka jaunajā plānošanas periodā paredzēts automātisku atbrīvošanu no saistībām pagarināt līdz N+3 gadiem, taču tas, iespējams, varētu vēl vairāk paaugstināt RAL līmeni. To tomēr nevajadzētu interpretēt kā stimulu Komisijai atbrīvot no vēl lielāka skaita budžetsaistībām, bet gan kā norādi uz to, ka visos līmeņos – vietējā, valstu un ES līmenī – jāuzlabo finanšu plānošanas kvalitāte;

| 38. | uzskata, ka viens no veidiem, kā uzlabot finanšu plānošanas kvalitāti vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī, būtu nodrošināt lielāku skaidrību par to, kā saņēmējiem izmantot avansa maksājumus, ko Komisija piešķir dalībvalstīm, kā arī jaunajās regulās par kohēzijas politiku noteikt 90 dienu termiņu attiecībā uz maksājumu piešķiršanu saņēmējiem; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka viens no veidiem, kā uzlabot finanšu plānošanas kvalitāti vietējo un reģionālo pašvaldību līmenī, būtu nodrošināt lielāku skaidrību par to, kā saņēmējiem izmantot avansa maksājumus, ko Komisija piešķir dalībvalstīm, kā arī jaunajās regulās par kohēzijas politiku noteikt 90 dienu termiņu attiecībā uz maksājumu piešķiršanu saņēmējiem;

Orientēšanās uz rezultātu

| 39. | ir pārliecināta, ka ES fondu izdevumu rezultāti vienmēr ir daudz redzamāki vietējā un reģionālajā, bet ne makroekonomiskajā līmenī. Diemžēl ne vienmēr ir iespējams precīzi atainot ES budžeta ietekmi uz visas ES un atsevišķu valstu un reģionu attīstību analīzes neapmierinošās kvalitātes dēļ, kā arī tādēļ, ka uzmanība ir pievērsta nevis plānoto mērķu sasniegšanai, bet gan izdevumu ātrumam; |
| --- | --- |

39.

ir pārliecināta, ka ES fondu izdevumu rezultāti vienmēr ir daudz redzamāki vietējā un reģionālajā, bet ne makroekonomiskajā līmenī. Diemžēl ne vienmēr ir iespējams precīzi atainot ES budžeta ietekmi uz visas ES un atsevišķu valstu un reģionu attīstību analīzes neapmierinošās kvalitātes dēļ, kā arī tādēļ, ka uzmanība ir pievērsta nevis plānoto mērķu sasniegšanai, bet gan izdevumu ātrumam;

| 40. | tādēļ atzinīgi vērtē to, ka visi ES fondi, jo īpaši ESI fondi, saskaņā ar finanšu plānu 2014.–2020. gadam būs vairāk orientēti uz rezultātu. Kā var secināt no aptaujas rezultātiem, tas ļaus efektīvāk izmantot ES fondu līdzekļus un palielināt iespējas ES mērķu sasniegšanai ar tematiski un reģionāli orientētu pasākumu starpniecību; |
| --- | --- |

40.

tādēļ atzinīgi vērtē to, ka visi ES fondi, jo īpaši ESI fondi, saskaņā ar finanšu plānu 2014.–2020. gadam būs vairāk orientēti uz rezultātu. Kā var secināt no aptaujas rezultātiem, tas ļaus efektīvāk izmantot ES fondu līdzekļus un palielināt iespējas ES mērķu sasniegšanai ar tematiski un reģionāli orientētu pasākumu starpniecību;

| 41. | norāda, ka vairāk orientēties uz rezultātu būtu iespējams, nodrošinot izvirzīto mērķu, rādītāju vērtību, izpildes sistēmu un uzraudzības un novērtēšanas sistēmu loģisku sasaisti; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka vairāk orientēties uz rezultātu būtu iespējams, nodrošinot izvirzīto mērķu, rādītāju vērtību, izpildes sistēmu un uzraudzības un novērtēšanas sistēmu loģisku sasaisti;

| 42. | atzīmē, ka uz rezultātu orientētu pieeju tomēr varēs pienācīgi izmantot tikai tad, ja mērķu, rādītāju un to vērtību noteikšanas process darbības plānošanas līmenī būs augstas kvalitātes un atspoguļos ne tikai ES mērķus, bet arī īpašus, reģionāli diferencētus mērķus; |
| --- | --- |

42.

atzīmē, ka uz rezultātu orientētu pieeju tomēr varēs pienācīgi izmantot tikai tad, ja mērķu, rādītāju un to vērtību noteikšanas process darbības plānošanas līmenī būs augstas kvalitātes un atspoguļos ne tikai ES mērķus, bet arī īpašus, reģionāli diferencētus mērķus;

| 43. | uzskatot, ka šāda pastiprināta orientēšanās uz ES budžeta izpildes rezultātiem ir gan svarīga, gan jauna, aicina Eiropas Komisiju izstrādāt informācijas un mācību programmu sēriju attiecībā uz mērķu izvirzīšanu, kā arī rādītāju un to vērtību noteikšanu, tāpat arī izpildes sistēmu izstrādi. RK norāda, ka dalībvalstīs ieviestās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas būtu turpmāk jāpilnveido, ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu un vajadzības; |
| --- | --- |

43.

uzskatot, ka šāda pastiprināta orientēšanās uz ES budžeta izpildes rezultātiem ir gan svarīga, gan jauna, aicina Eiropas Komisiju izstrādāt informācijas un mācību programmu sēriju attiecībā uz mērķu izvirzīšanu, kā arī rādītāju un to vērtību noteikšanu, tāpat arī izpildes sistēmu izstrādi. RK norāda, ka dalībvalstīs ieviestās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas būtu turpmāk jāpilnveido, ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu un vajadzības;

| 44. | atzīmē, ka būtiska nozīme vairāk uz rezultātiem orientētas pieejas sekmīgā ieviešanā būs sarunu par darbības programmām kvalitātei; Komisijai un dalībvalstīm šādas sarunas būtu jāuzskata par savstarpējās mācīšanās procesu; |
| --- | --- |

44.

atzīmē, ka būtiska nozīme vairāk uz rezultātiem orientētas pieejas sekmīgā ieviešanā būs sarunu par darbības programmām kvalitātei; Komisijai un dalībvalstīm šādas sarunas būtu jāuzskata par savstarpējās mācīšanās procesu;

| 45. | atkārtoti pauž bažas, ka sasnieguma rezerve, kas ne vairāk kā 6 % apmērā no kohēzijas budžeta ir paredzēta ieguldījumiem izaugsmē un nodarbinātībā un tādā pašā apmērā – lauku attīstībai, nav piemērots instruments minēto prasību izpildei; |
| --- | --- |

45.

atkārtoti pauž bažas, ka sasnieguma rezerve, kas ne vairāk kā 6 % apmērā no kohēzijas budžeta ir paredzēta ieguldījumiem izaugsmē un nodarbinātībā un tādā pašā apmērā – lauku attīstībai, nav piemērots instruments minēto prasību izpildei;

Vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana stratēģiskās debatēs

| 46. | norāda, ka ES fondu līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu var panākt tikai tad, ja aktīvi līdzdarbojas visas ieinteresētās puses, sevišķi tās, kas ir atbildīgas par lielāko daļu izdevumu un kas tādējādi visvairāk sekmē ES politikas izvirzīto mērķu īstenošanu, un jo īpaši tas attiecas uz VRP; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka ES fondu līdzekļu efektīvu un lietderīgu izmantošanu var panākt tikai tad, ja aktīvi līdzdarbojas visas ieinteresētās puses, sevišķi tās, kas ir atbildīgas par lielāko daļu izdevumu un kas tādējādi visvairāk sekmē ES politikas izvirzīto mērķu īstenošanu, un jo īpaši tas attiecas uz VRP;

| 47. | saskaņā ar aptaujas secinājumiem paziņo par savu gatavību aktīvi piedalīties galvenajās diskusijās ES līmenī un būt par dalībvalstu un ES iestāžu uzticamu partneri ES budžeta izstrādes un īstenošanas gaitā. Tas prasīs lielāku iesaistīšanos ES pārējo iestāžu darbā, tostarp pašiniciatīvas atzinumu (kāds ir arī šis dokuments), analītisku dokumentu un ziņojumu izstrādi par jautājumiem, kam ir vislielākā nozīme ES iedzīvotāju dzīvē. |
| --- | --- |

47.

saskaņā ar aptaujas secinājumiem paziņo par savu gatavību aktīvi piedalīties galvenajās diskusijās ES līmenī un būt par dalībvalstu un ES iestāžu uzticamu partneri ES budžeta izstrādes un īstenošanas gaitā. Tas prasīs lielāku iesaistīšanos ES pārējo iestāžu darbā, tostarp pašiniciatīvas atzinumu (kāds ir arī šis dokuments), analītisku dokumentu un ziņojumu izstrādi par jautājumiem, kam ir vislielākā nozīme ES iedzīvotāju dzīvē.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Rezultāti tiešsaistes aptaujai/konsultācijām par ES budžeta izpildi, Reģionu komiteja; Subsidiaritātes uzraudzības tīkla, stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības foruma, Pilsētas mēru pakta un ETSG nodaļa (E.2). Stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības foruma darba grupa.

1

(2)  COM(2014) 114, 3.3.2014.

2

(3)  Sk. COM(2014) 114, 3.3.2014., 43. un 45. lpp.

3

(4)  Sk. Martin Weber, Chrysoula Latopoulou and Jorge Guevara López: “The Cost of Control of Auditing Cohesion Expenditure”, EStIF 1/2014, 39. lpp.

4

Martin Weber, Chrysoula Latopoulou and Jorge Guevara López

“The Cost of Control of Auditing Cohesion Expenditure”

EStIF

(5)  Sk. Revīzijas palātas gada pārskatu par budžeta izpildi 2012. finanšu gadā (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52013TA1114(01)&from = EN).

5

(6)  RAL (“reste à liquider”) ir angļu valodā bieži lietots franču valodas izteiciens, kas nozīmē neizpildītās saistības. Saistību un maksājumu starpība katru gadu veido attiecīgā gada papildu RAL.

6

RAL

reste à liquider”

RAL

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/58 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/58

---

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Savienības 2015. gada budžeta projekts”

2014/C 271/11

| Ziņotāja | Agnès Durdu (LU/ALDE), Wincrange pašvaldības padomes locekle |
| --- | --- |

Ziņotāja

Agnès Durdu (LU/ALDE), Wincrange pašvaldības padomes locekle

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | uzsver, ka šis ir atzinums par ES budžeta III iedaļu un tajā nav izskatīti V pozīcijā iekļautie administratīvie izdevumi; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka šis ir atzinums par ES budžeta III iedaļu un tajā nav izskatīti V pozīcijā iekļautie administratīvie izdevumi;

| 2. | atgādina, ka Komiteja otro reizi izstrādā pašiniciatīvas atzinumu par ES ikgadējo budžeta procedūru; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Komiteja otro reizi izstrādā pašiniciatīvas atzinumu par ES ikgadējo budžeta procedūru;

| 3. | norāda, ka ES gada budžeta sagatavošana tieši ietekmē reģionālās un vietējās pašvaldības un to publiskās finanses un ka tai ir politiska un stratēģiska nozīme; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka ES gada budžeta sagatavošana tieši ietekmē reģionālās un vietējās pašvaldības un to publiskās finanses un ka tai ir politiska un stratēģiska nozīme;

| 4. | pauž nožēlu, ka daudzgadu finanšu shēma 2014.–2020. gadam izstrādāta ar sešu mēnešu novēlošanos salīdzinājumā ar iepriekšējo (2007.–2013. gada) periodu, un secina, ka tas ietekmēs saistību apropriāciju apgūšanu un maksājumu izpildi vidējā termiņā; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka daudzgadu finanšu shēma 2014.–2020. gadam izstrādāta ar sešu mēnešu novēlošanos salīdzinājumā ar iepriekšējo (2007.–2013. gada) periodu, un secina, ka tas ietekmēs saistību apropriāciju apgūšanu un maksājumu izpildi vidējā termiņā;

| 5. | pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija gada budžeta priekšlikumu pieņēma tikai 2015. gada 11. jūnijā, proti, gandrīz divus mēnešus vēlāk nekā tas tika darīts līdz 2013. gadam. Šī termiņa pārcelšana ierobežo dažādu ieinteresēto pušu, tostarp Reģionu Komitejas, iespējas savu viedokli darīt zināmu savlaicīgi pirms Padomes nostājas pieņemšanas; |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija gada budžeta priekšlikumu pieņēma tikai 2015. gada 11. jūnijā, proti, gandrīz divus mēnešus vēlāk nekā tas tika darīts līdz 2013. gadam. Šī termiņa pārcelšana ierobežo dažādu ieinteresēto pušu, tostarp Reģionu Komitejas, iespējas savu viedokli darīt zināmu savlaicīgi pirms Padomes nostājas pieņemšanas;

| 6. | pauž nožēlu, ka trūkst statistikas datu, kas nepieciešami, lai Reģionu komiteja varētu pildīt tās konsultatīvo funkciju un veikt salīdzinošu analīzi starp dalībvalstīm. Ja RK rīcībā būtu tādi dati, tā varētu labāk noteikt daudzlīmeņu pārvaldības stiprās un vājās puses un izvirzīt priekšlikumus par ES budžeta optimālāku izmantošanu; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu, ka trūkst statistikas datu, kas nepieciešami, lai Reģionu komiteja varētu pildīt tās konsultatīvo funkciju un veikt salīdzinošu analīzi starp dalībvalstīm. Ja RK rīcībā būtu tādi dati, tā varētu labāk noteikt daudzlīmeņu pārvaldības stiprās un vājās puses un izvirzīt priekšlikumus par ES budžeta optimālāku izmantošanu;

| 7. | tāpēc vēlas no Komisijas regulāri saņemt aktualizētu informāciju par ES budžeta izpildi; |
| --- | --- |

7.

tāpēc vēlas no Komisijas regulāri saņemt aktualizētu informāciju par ES budžeta izpildi;

| 8. | atkārto arī tās lūgumu Komisijai cik vien iespējams ātri sniegt šādu informāciju:






  a. | konsolidētus datus par vietējo un reģionālo publisko pārvaldes iestāžu saņemtā finansējuma summu; |
| --- | --- | --- |

8.

atkārto arī tās lūgumu Komisijai cik vien iespējams ātri sniegt šādu informāciju:

a.

konsolidētus datus par vietējo un reģionālo publisko pārvaldes iestāžu saņemtā finansējuma summu;

| b. | konsolidētus datus par neizpildītām saistībām (RAL) sadalījumā pa budžeta līnijām un programmām; |
| --- | --- |

b.

konsolidētus datus par neizpildītām saistībām (RAL) sadalījumā pa budžeta līnijām un programmām;

| c. | neizpildīto saistību sadalījumu ne tikai pa valstīm, bet arī pa saņēmēju kategorijām (valsts līmeņa iestādes un reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldes iestādes); |
| --- | --- |

c.

neizpildīto saistību sadalījumu ne tikai pa valstīm, bet arī pa saņēmēju kategorijām (valsts līmeņa iestādes un reģionālā un vietējā līmeņa pārvaldes iestādes);

| d. | to līdzekļu apmēru, ko dalītā pārvaldībā esošo ES projektu līdzfinansēšanai piesaistījušas valsts līmeņa iestādes un reģionālā un vietējā līmeņa iestādes; |
| --- | --- |

d.

to līdzekļu apmēru, ko dalītā pārvaldībā esošo ES projektu līdzfinansēšanai piesaistījušas valsts līmeņa iestādes un reģionālā un vietējā līmeņa iestādes;

| 9. | norāda uz budžeta grozījumu lielo skaitu pēdējos gados un uzskata, ka tie apdraud gada budžeta labu pārvaldību un pārskatāmību; |
| --- | --- |

9.

norāda uz budžeta grozījumu lielo skaitu pēdējos gados un uzskata, ka tie apdraud gada budžeta labu pārvaldību un pārskatāmību;

| 10. | aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi saskaņot izmaiņu ieviešanu budžeta projektā, lai uzlabotu procedūras skaidrību, pārredzamību un tādējādi atvieglotu demokrātisko kontroli; |
| --- | --- |

10.

aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi saskaņot izmaiņu ieviešanu budžeta projektā, lai uzlabotu procedūras skaidrību, pārredzamību un tādējādi atvieglotu demokrātisko kontroli;

2015. gada budžeta nozīme pašreizējos apstākļos

| 11. | atgādina, ka, neaugoties uz dažām ekonomikas atlabšanas pazīmēm, vairumā ES dalībvalstu turpinās krīze un valsts, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm jāievēro budžeta ierobežojumi; uzsver, ka 2015. gada budžetam var būt liela nozīme ekonomikas atlabšanas tendences nostiprināšanā, Eiropas nākotnei nepieciešamo investīciju piesaistīšanā un krīzes ietekmes mazināšanā ES iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka, neaugoties uz dažām ekonomikas atlabšanas pazīmēm, vairumā ES dalībvalstu turpinās krīze un valsts, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm jāievēro budžeta ierobežojumi; uzsver, ka 2015. gada budžetam var būt liela nozīme ekonomikas atlabšanas tendences nostiprināšanā, Eiropas nākotnei nepieciešamo investīciju piesaistīšanā un krīzes ietekmes mazināšanā ES iedzīvotājiem;

| 12. | atgādina par vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošo nozīmi ekonomikas atlabšanā un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas nodrošināšanā Eiropas Savienībā, jo tās atbild par trešo daļu publisko izdevumu un divām trešdaļām publisko investīciju, turklāt tās lielā mērā ir iesaistītas ES budžeta pārvaldībā un/vai patērēšanā, un tas vēlreiz liecina par Eiropas budžeta tiešo ietekmi uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu un par saistību apropriāciju pārnešanas iespējamo negatīvo ietekmi reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

12.

atgādina par vietējo un reģionālo pašvaldību izšķirošo nozīmi ekonomikas atlabšanā un ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas nodrošināšanā Eiropas Savienībā, jo tās atbild par trešo daļu publisko izdevumu un divām trešdaļām publisko investīciju, turklāt tās lielā mērā ir iesaistītas ES budžeta pārvaldībā un/vai patērēšanā, un tas vēlreiz liecina par Eiropas budžeta tiešo ietekmi uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetu un par saistību apropriāciju pārnešanas iespējamo negatīvo ietekmi reālajā ekonomikā;

| 13. | atzīmē, ka stratēģijas “Eiropas 2020” mērķu īstenošanā nav panākts pietiekams progress un ka 2015. gada budžetam ir izšķiroša nozīme šo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

13.

atzīmē, ka stratēģijas “Eiropas 2020” mērķu īstenošanā nav panākts pietiekams progress un ka 2015. gada budžetam ir izšķiroša nozīme šo mērķu sasniegšanā;

| 14. | uzsver, ka 2014. gadā – daudzgadu finanšu shēmas pirmajā gadā – jaunās saistības būs izpildītas vāji un ka finanšu shēmas otrajam, 2015., gadam būs izšķiroša nozīme 2014.–2020. gada jauno daudzgadu programmu sekmīgā īstenošanā; Komiteja atgādina, ka tomēr jāparedz, ka jaunā, 2015. gada, budžeta saistību izpilde, iespējams, būs nepietiekama, jo to īpaši apgrūtinās noteikums “n+3”, un tāpēc aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, iesaistoties arī reģioniem, pēc iespējas ātri apstiprināt visus partnerattiecību nolīgumus un darbības programmas, lai tās varētu īstenot bez kavēšanās; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka 2014. gadā – daudzgadu finanšu shēmas pirmajā gadā – jaunās saistības būs izpildītas vāji un ka finanšu shēmas otrajam, 2015., gadam būs izšķiroša nozīme 2014.–2020. gada jauno daudzgadu programmu sekmīgā īstenošanā; Komiteja atgādina, ka tomēr jāparedz, ka jaunā, 2015. gada, budžeta saistību izpilde, iespējams, būs nepietiekama, jo to īpaši apgrūtinās noteikums “n+3”, un tāpēc aicina Eiropas Komisiju un dalībvalstis, iesaistoties arī reģioniem, pēc iespējas ātri apstiprināt visus partnerattiecību nolīgumus un darbības programmas, lai tās varētu īstenot bez kavēšanās;

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi investīcijas īstenot maksimāli ātri, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi, kāda var būt to koncentrācijai perioda beigās, un pauž nožēlu, ka Komisija papildus jau paredzētajām apropriācijām (iniciatīva jauniešiem, Apvārsnis 2020, Erasmus+ un COSME) neplāno pasteidzināt vēl citas. Ātrāk varētu īstenot arī citas centralizēti pārvaldītas programmas, tādas kā Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (un īpaši enerģētikas tīkli), jo decentralizētas pārvaldības programmu īstenošanai nepieciešams laiks, tāpēc to nevar plānot jau 2014.–2015. gadā; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka ir svarīgi investīcijas īstenot maksimāli ātri, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi, kāda var būt to koncentrācijai perioda beigās, un pauž nožēlu, ka Komisija papildus jau paredzētajām apropriācijām (iniciatīva jauniešiem, Apvārsnis 2020, Erasmus+ un COSME) neplāno pasteidzināt vēl citas. Ātrāk varētu īstenot arī citas centralizēti pārvaldītas programmas, tādas kā Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments (un īpaši enerģētikas tīkli), jo decentralizētas pārvaldības programmu īstenošanai nepieciešams laiks, tāpēc to nevar plānot jau 2014.–2015. gadā;

| 16. | apzinās, ka būtiska problēma ir jauniešu bezdarbs, un prasa Eiropas Komisijai precizēt nosacījumus to EUR 6 miljardu apgūšanai, kas paredzēti jauniešu nodarbinātības iniciatīvai un kas būtu izmantojami galvenokārt 2014. un 2015. gadā, kā arī partnerattiecību nolīgumu mijiedarbību ar valstu plāniem, lai īstenotu garantiju jauniešiem; Komiteja apšauba iespēju apgūt EUR 6 miljardus 2014.–2015. gadā, jo darbības programmas pieņemtas ar nokavēšanos un tikai nedaudzas dalībvalstis izvēlējušās izdevumus pasteidzināt uz 2013. gada 1. septembri; tāpēc Komiteja uzskata, ka 2015. gada sākumā jāsagatavo pārskats par iniciatīvas izpildi, un aicina Eiropas Komisiju precizēt, kādas būs šim ilgtermiņa mērķim piešķirtās summas, sākot no 2016. gada; Komiteja piekrīt Eiropas Parlamentam, ka ir jāizskata visas finansējuma iespējas, tostarp saistībām paredzētais daudzgadu finanšu shēmas vispārējais apjoms, lai šī budžeta līnija būtu izmantojama arī pēc 2015. gada; |
| --- | --- |

16.

apzinās, ka būtiska problēma ir jauniešu bezdarbs, un prasa Eiropas Komisijai precizēt nosacījumus to EUR 6 miljardu apgūšanai, kas paredzēti jauniešu nodarbinātības iniciatīvai un kas būtu izmantojami galvenokārt 2014. un 2015. gadā, kā arī partnerattiecību nolīgumu mijiedarbību ar valstu plāniem, lai īstenotu garantiju jauniešiem; Komiteja apšauba iespēju apgūt EUR 6 miljardus 2014.–2015. gadā, jo darbības programmas pieņemtas ar nokavēšanos un tikai nedaudzas dalībvalstis izvēlējušās izdevumus pasteidzināt uz 2013. gada 1. septembri; tāpēc Komiteja uzskata, ka 2015. gada sākumā jāsagatavo pārskats par iniciatīvas izpildi, un aicina Eiropas Komisiju precizēt, kādas būs šim ilgtermiņa mērķim piešķirtās summas, sākot no 2016. gada; Komiteja piekrīt Eiropas Parlamentam, ka ir jāizskata visas finansējuma iespējas, tostarp saistībām paredzētais daudzgadu finanšu shēmas vispārējais apjoms, lai šī budžeta līnija būtu izmantojama arī pēc 2015. gada;

| 17. | pamatojoties uz budžeta līniju, kas 2014. gadā izveidota Baltijas jūras makroreģionam un Donavas makroreģionam, katram no tiem piešķirot saistību un maksājumu apropriācijas EUR 2,5 miljonu apmērā, prasa izveidot īpašu budžeta līniju tehniskās palīdzības sniegšanai Adrijas–Jonijas jūras makroreģionam; |
| --- | --- |

17.

pamatojoties uz budžeta līniju, kas 2014. gadā izveidota Baltijas jūras makroreģionam un Donavas makroreģionam, katram no tiem piešķirot saistību un maksājumu apropriācijas EUR 2,5 miljonu apmērā, prasa izveidot īpašu budžeta līniju tehniskās palīdzības sniegšanai Adrijas–Jonijas jūras makroreģionam;

Maksājumu apropriācijas: kavējumi

| 18. | pauž nožēlu, ka ir uzkrājušies neapmaksāti rēķini (EUR 23,4 miljardi 2013. gada beigās trīs struktūrfondiem un kohēzijas fondam vien) un ka šāda tendence pēdējos gados pastiprinās; Komiteja norāda: nav pieņemami, ka nepietiekamu maksājumu apropriāciju dēļ Eiropas Komisija nevar pildīt savas saistības un finansējuma saņēmēji nevar saņemt maksājumus; atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija ierosina izmantot visas daudzgadu finanšu shēmā 2015. gadam paredzētās maksājumu apropriācijas, taču izsaka nopietnas bažas par maksājumu apropriāciju nepietiekamo apjomu un naudas plūsmas ierobežojumiem, kuri droši vien neļaus Komisijai ātri izpildīt visus maksājumu pieprasījumus, bet tas savukārt varētu radīt ievērojamas problēmas reģionos; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu, ka ir uzkrājušies neapmaksāti rēķini (EUR 23,4 miljardi 2013. gada beigās trīs struktūrfondiem un kohēzijas fondam vien) un ka šāda tendence pēdējos gados pastiprinās; Komiteja norāda: nav pieņemami, ka nepietiekamu maksājumu apropriāciju dēļ Eiropas Komisija nevar pildīt savas saistības un finansējuma saņēmēji nevar saņemt maksājumus; atzinīgi vērtē, ka Eiropas Komisija ierosina izmantot visas daudzgadu finanšu shēmā 2015. gadam paredzētās maksājumu apropriācijas, taču izsaka nopietnas bažas par maksājumu apropriāciju nepietiekamo apjomu un naudas plūsmas ierobežojumiem, kuri droši vien neļaus Komisijai ātri izpildīt visus maksājumu pieprasījumus, bet tas savukārt varētu radīt ievērojamas problēmas reģionos;

| 19. | pauž nožēlu, ka maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms neļauj ES rīkoties ārkārtas situācijās, piemēram, humānās palīdzības politikas jomā, kad novēloti maksājumi kavē humānās palīdzības organizāciju darbu. Šīm organizācijām neapmaksāto rēķinu summa 2013. gada beigās bija EUR 160 miljoni; |
| --- | --- |

19.

pauž nožēlu, ka maksājumu apropriāciju maksimālais apjoms neļauj ES rīkoties ārkārtas situācijās, piemēram, humānās palīdzības politikas jomā, kad novēloti maksājumi kavē humānās palīdzības organizāciju darbu. Šīm organizācijām neapmaksāto rēķinu summa 2013. gada beigās bija EUR 160 miljoni;

| 20. | pauž bažas par lielo atšķirību starp saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju summu, neizpildītajām saistībām strauji palielinoties, un nosoda ES budžeta strukturālo deficītu, kā arī prasa Komisijai pieņemt skaidru rīcības plānu budžeta līdzsvara atjaunošanai atlikušajā 2014.–2020. gada budžeta periodā. Šajā saistībā RK norāda uz atzinumu par ES budžeta izpildi (ziņotājs Struzik kgs); |
| --- | --- |

20.

pauž bažas par lielo atšķirību starp saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju summu, neizpildītajām saistībām strauji palielinoties, un nosoda ES budžeta strukturālo deficītu, kā arī prasa Komisijai pieņemt skaidru rīcības plānu budžeta līdzsvara atjaunošanai atlikušajā 2014.–2020. gada budžeta periodā. Šajā saistībā RK norāda uz atzinumu par ES budžeta izpildi (ziņotājs Struzik kgs);

| 21. | pauž gandarījumu, ka 2015. gada budžeta projektā tāpat kā 2014. gadā svarīga nozīme piešķirta 2007.– 2013. gadā pieņemto saistību maksājumiem, lai novērstu nokavēto maksājumu uzkrāšanos un no 2016. gada varētu izpildīt pēc iespējas visus 2014.-2020. gada maksājumus; |
| --- | --- |

21.

pauž gandarījumu, ka 2015. gada budžeta projektā tāpat kā 2014. gadā svarīga nozīme piešķirta 2007.– 2013. gadā pieņemto saistību maksājumiem, lai novērstu nokavēto maksājumu uzkrāšanos un no 2016. gada varētu izpildīt pēc iespējas visus 2014.-2020. gada maksājumus;

| 22. | iesaka par prioritāriem noteikt atlīdzinājuma maksājumus dalībvalstīm, kuras ekonomikas krīze skārusi visvairāk, no kurām ES prasījusi būtisku piepūli valsts parāda un budžeta nelīdzsvarotības samazināšanai un kurām nepieciešama ES palīdzība izaugsmes un vismazāk aizsargāto iedzīvotāju atbalstam; |
| --- | --- |

22.

iesaka par prioritāriem noteikt atlīdzinājuma maksājumus dalībvalstīm, kuras ekonomikas krīze skārusi visvairāk, no kurām ES prasījusi būtisku piepūli valsts parāda un budžeta nelīdzsvarotības samazināšanai un kurām nepieciešama ES palīdzība izaugsmes un vismazāk aizsargāto iedzīvotāju atbalstam;

| 23. | pauž nožēlu, ka ES 2015. gada budžeta projektā nav plānots izmantot rezervi neparedzētiem izdevumiem, jo tā varētu mazināt naudas plūsmas problēmas un sekmēt pierasīto maksājumu ātru izpildi; |
| --- | --- |

23.

pauž nožēlu, ka ES 2015. gada budžeta projektā nav plānots izmantot rezervi neparedzētiem izdevumiem, jo tā varētu mazināt naudas plūsmas problēmas un sekmēt pierasīto maksājumu ātru izpildi;

Perspektīvas laikposmam pēc 2015. gada

| 24. | prasa 2014. un 2015. gadam izaugsmei un nodarbinātībai paredzēto vispārējo rezervi no 2016. gada izmantot kohēzijas politikai paredzētajā pozīcijā; |
| --- | --- |

24.

prasa 2014. un 2015. gadam izaugsmei un nodarbinātībai paredzēto vispārējo rezervi no 2016. gada izmantot kohēzijas politikai paredzētajā pozīcijā;

| 25. | pauž gandarījumu, ka ar Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja uzdevumā ir izveidota augsta līmeņa ES Pašu resursu jautājumu darba grupa ar mērķi uzlabot ES budžeta ieņēmumu pašreizējo sistēmu, kurā vērojamas nepilnības. Sistēmu ir svarīgi reformēt, palielinot ES pašas resursus, lai ES budžets būtu mazāk atkarīgs no dalībvalstu tiešajiem maksājumiem. Tas atvieglotu sarunas par maksājumu apropriācijām; |
| --- | --- |

25.

pauž gandarījumu, ka ar Eiropas Komisijas, Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētāja uzdevumā ir izveidota augsta līmeņa ES Pašu resursu jautājumu darba grupa ar mērķi uzlabot ES budžeta ieņēmumu pašreizējo sistēmu, kurā vērojamas nepilnības. Sistēmu ir svarīgi reformēt, palielinot ES pašas resursus, lai ES budžets būtu mazāk atkarīgs no dalībvalstu tiešajiem maksājumiem. Tas atvieglotu sarunas par maksājumu apropriācijām;

| 26. | atkārtoti aicina pieprasīt RK atzinumu par budžetu turpmākajiem gadiem; |
| --- | --- |

26.

atkārtoti aicina pieprasīt RK atzinumu par budžetu turpmākajiem gadiem;

| 27. | vēlas, lai RK būtu iesaistīta iestāžu sanāksmēs par budžeta aktuālo stāvokli un tā paredzamo izpildi attiecīgajā budžeta gadā un turpmākajos gados atbilstīgi iestāžu vienošanās par daudzgadu finanšu shēmu pielikuma 36. punktam; |
| --- | --- |

27.

vēlas, lai RK būtu iesaistīta iestāžu sanāksmēs par budžeta aktuālo stāvokli un tā paredzamo izpildi attiecīgajā budžeta gadā un turpmākajos gados atbilstīgi iestāžu vienošanās par daudzgadu finanšu shēmu pielikuma 36. punktam;

| 28. | prasa pārskatīt tiesisko regulējumu, ar kuru nosaka 60 dienu termiņu maksājuma veikšanai, lai tas būtu saistošs attiecībā uz dalītas pārvaldības programmām un lai minētā termiņa neievērošanas gadījumā valstu iestādēm piemērotu finansiālu sodu. |
| --- | --- |

28.

prasa pārskatīt tiesisko regulējumu, ar kuru nosaka 60 dienu termiņu maksājuma veikšanai, lai tas būtu saistošs attiecībā uz dalītas pārvaldības programmām un lai minētā termiņa neievērošanas gadījumā valstu iestādēm piemērotu finansiālu sodu.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/61 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/61

---

Reģionu komitejas atzinums “Hjogo rīcības pamatplāns laikposmam pēc 2015. gada: izturētspējas veidošana, īstenojot riska pārvaldību”

2014/C 271/12

| Ziņotājs | Harvey Siggs (UK/ECR), Samersetas grāfistes padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Hjogo rīcības pamatplāns laikposmam pēc 2015. gada: izturētspējas veidošana, īstenojot riska pārvaldību”, COM(2014) 216 final |

Ziņotājs

Harvey Siggs (UK/ECR), Samersetas grāfistes padomes loceklis

Atsauces dokuments

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Hjogo rīcības pamatplāns laikposmam pēc 2015. gada: izturētspējas veidošana, īstenojot riska pārvaldību”, COM(2014) 216 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, jo katastrofām ir apjomīgas sekas tautsaimnieciskajā, sociālajā, ekoloģiskajā un drošības ziņā un tās rada milzīgas grūtības vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP); |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, jo katastrofām ir apjomīgas sekas tautsaimnieciskajā, sociālajā, ekoloģiskajā un drošības ziņā un tās rada milzīgas grūtības vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP);

| 2. | atzīst, ka riska novēršanas un pārvaldības politika ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību un vienlaikus aizsargātu iedzīvotājus, turklāt atjaunināts starptautisks satvars katastrofu riska samazināšanai lielā mērā palīdzēs tikt galā ar turpmākajām problēmām, tostarp tām, ko izraisa klimata pārmaiņas; atgādina, ka Eiropas Savienībai un tās vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma centienos, kuru mērķis ir mazināt klimata pārmaiņas, kā arī veicināt pielāgošanos tām un izbūvēt izturīgu infrastruktūru; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka riska novēršanas un pārvaldības politika ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu ekonomikas izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību un vienlaikus aizsargātu iedzīvotājus, turklāt atjaunināts starptautisks satvars katastrofu riska samazināšanai lielā mērā palīdzēs tikt galā ar turpmākajām problēmām, tostarp tām, ko izraisa klimata pārmaiņas; atgādina, ka Eiropas Savienībai un tās vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma centienos, kuru mērķis ir mazināt klimata pārmaiņas, kā arī veicināt pielāgošanos tām un izbūvēt izturīgu infrastruktūru;

| 3. | ar bažām konstatē, ka pēdējos gados katastrofas pieredzētas daudz biežāk un ir daudz lielākas. No 2002. gada līdz 2012. gadam dabas katastrofās katru gadu dzīvību zaudējuši vidēji vairāk nekā 1 00  000 cilvēku, un tiešie kopējie tautsaimnieciskie zaudējumi pasaules mērogā arvien palielinās – vidējie ikgadējie zaudējumi ekonomikai pārsniedz EUR 100 miljardus. Lai arī neviena valsts nav pasargāta, jaunattīstības valstīs ir lielāks zaudēto dzīvību skaits, savukārt attīstītajās valstīs rodas lielākas tautsaimnieciskās izmaksas. Iepriekšējā desmitgadē Eiropas Savienībā dabas katastrofās gājuši bojā 80  000 cilvēku un zaudējumi ekonomikai sasniedza EUR 95 miljardus; |
| --- | --- |

3.

ar bažām konstatē, ka pēdējos gados katastrofas pieredzētas daudz biežāk un ir daudz lielākas. No 2002. gada līdz 2012. gadam dabas katastrofās katru gadu dzīvību zaudējuši vidēji vairāk nekā 1 00  000 cilvēku, un tiešie kopējie tautsaimnieciskie zaudējumi pasaules mērogā arvien palielinās – vidējie ikgadējie zaudējumi ekonomikai pārsniedz EUR 100 miljardus. Lai arī neviena valsts nav pasargāta, jaunattīstības valstīs ir lielāks zaudēto dzīvību skaits, savukārt attīstītajās valstīs rodas lielākas tautsaimnieciskās izmaksas. Iepriekšējā desmitgadē Eiropas Savienībā dabas katastrofās gājuši bojā 80  000 cilvēku un zaudējumi ekonomikai sasniedza EUR 95 miljardus;

| 4. | atzīmē, ka līdz ar Savienības civilās aizsardzības mehānisma stāšanos spēkā Eiropas Savienība tagad aktīvāk iesaistās civilajā aizsardzībā, tomēr ES darbu sarežģī daudzskaitlīgās un atšķirīgās administratīvās un tiesiskās sistēmas, kas regulē dažādos dalībvalstu civilās aizsardzības mehānismus; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka līdz ar Savienības civilās aizsardzības mehānisma stāšanos spēkā Eiropas Savienība tagad aktīvāk iesaistās civilajā aizsardzībā, tomēr ES darbu sarežģī daudzskaitlīgās un atšķirīgās administratīvās un tiesiskās sistēmas, kas regulē dažādos dalībvalstu civilās aizsardzības mehānismus;

Katastrofu analīze – dati, mērķi un rādītāji

| 5. | atzīst, ka visu veidu katastrofu sekas var mazināt ar katastrofu riska pārvaldību, kā arī pašreizējā un turpmākajā infrastruktūrā iebūvējot izturētspēju, taču politikas veidotājiem fiskālajā, vides, sociālajā un kultūras aspektā jāveic sarežģītas izvēles, kā garantēt nepieciešamo drošību un dzīves kvalitāti, ņemot vērā katastrofu – kā dabas katastrofu, tā arī tīšu uzbrukumu – draudus. Turklāt īpaša uzmanība jāveltī jaunajām problēmām; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka visu veidu katastrofu sekas var mazināt ar katastrofu riska pārvaldību, kā arī pašreizējā un turpmākajā infrastruktūrā iebūvējot izturētspēju, taču politikas veidotājiem fiskālajā, vides, sociālajā un kultūras aspektā jāveic sarežģītas izvēles, kā garantēt nepieciešamo drošību un dzīves kvalitāti, ņemot vērā katastrofu – kā dabas katastrofu, tā arī tīšu uzbrukumu – draudus. Turklāt īpaša uzmanība jāveltī jaunajām problēmām;

| 6. | uzskata, ka piekrastes un jūras apgabalos samazināt katastrofu risku ir vēl grūtāk nekā citviet. Šīm teritorijām, ko apdraud jūras līmeņa paaugstināšanās, okeāna sasilšana, lieli viļņi, ilglaicīgs lietus un savvaļas ugunsgrēki, nereti ir grūtāk piekļūt un glābšanas operācijas ir sarežģītākas nekā citur. Mudina Eiropas Savienību šo neaizsargātību ņemt vērā ES piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā. Ar līdzīgām papildu grūtībām, kādas ir kalnu apgabalos un no vides viedokļa īpaši vērtīgos apvidos, saskaras arī reģioni, kam ir īpašs ģeogrāfiskais novietojums un sarežģīts demogrāfiskais stāvoklis; šos apvidus var vairāk apdraudēt dabas katastrofas, piemēram, zemes nogruvumi, mežu ugunsgrēki un sausums, un tāpēc īstenot novēršanas, sagatavošanās un glābšanas pasākumus ir sarežģīti; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka piekrastes un jūras apgabalos samazināt katastrofu risku ir vēl grūtāk nekā citviet. Šīm teritorijām, ko apdraud jūras līmeņa paaugstināšanās, okeāna sasilšana, lieli viļņi, ilglaicīgs lietus un savvaļas ugunsgrēki, nereti ir grūtāk piekļūt un glābšanas operācijas ir sarežģītākas nekā citur. Mudina Eiropas Savienību šo neaizsargātību ņemt vērā ES piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā. Ar līdzīgām papildu grūtībām, kādas ir kalnu apgabalos un no vides viedokļa īpaši vērtīgos apvidos, saskaras arī reģioni, kam ir īpašs ģeogrāfiskais novietojums un sarežģīts demogrāfiskais stāvoklis; šos apvidus var vairāk apdraudēt dabas katastrofas, piemēram, zemes nogruvumi, mežu ugunsgrēki un sausums, un tāpēc īstenot novēršanas, sagatavošanās un glābšanas pasākumus ir sarežģīti;

| 7. | konstatē, ka ir divi nozīmīgi faktori, kuru dēļ Eiropā katastrofas nereti izvēršas vēl traģiskākas un upuru skaits palielinās; šie faktori ir teritorijai piemītoša nestabilitāte un tai nepiemērota attīstība pagātnē; |
| --- | --- |

7.

konstatē, ka ir divi nozīmīgi faktori, kuru dēļ Eiropā katastrofas nereti izvēršas vēl traģiskākas un upuru skaits palielinās; šie faktori ir teritorijai piemītoša nestabilitāte un tai nepiemērota attīstība pagātnē;

| 8. | aicina atkārtoti apņemties iekļaut katastrofu riska samazināšanas pasākumus nozaru un attīstības plānošanā, lai tādējādi nodrošinātu visaptverošu pieeju izturētspējas palielināšanai; |
| --- | --- |

8.

aicina atkārtoti apņemties iekļaut katastrofu riska samazināšanas pasākumus nozaru un attīstības plānošanā, lai tādējādi nodrošinātu visaptverošu pieeju izturētspējas palielināšanai;

| 9. | atzīst: lai varētu izprast katastrofu norisi un apkopot secinājumus, kas nepieciešami izturētspējas palielināšanas plānu ieviešanai, turpmāko negadījumu seku ierobežošanai un finanšu ieguldījumu piesaistīšanai, ļoti svarīga ir pilnīgas, uzticamas un precīzas informācijas pieejamība. Lai arī tiek apkopoti ziņojumi par risku un apdraudējumu, būtu jāuzlabo to izmantošana gan valstīs, gan starpvalstu līmenī; |
| --- | --- |

9.

atzīst: lai varētu izprast katastrofu norisi un apkopot secinājumus, kas nepieciešami izturētspējas palielināšanas plānu ieviešanai, turpmāko negadījumu seku ierobežošanai un finanšu ieguldījumu piesaistīšanai, ļoti svarīga ir pilnīgas, uzticamas un precīzas informācijas pieejamība. Lai arī tiek apkopoti ziņojumi par risku un apdraudējumu, būtu jāuzlabo to izmantošana gan valstīs, gan starpvalstu līmenī;

| 10. | mudina VRP pilnībā īstenot atklātu datu politiku un atļaut aizsardzības, drošības un komerciālu apsvērumu dēļ informāciju nesniegt vienīgi likumā pieļautos un stingras nepieciešamības gadījumos. Komerciālas intereses nedrīkst būt svarīgākas par sabiedrības drošību un labklājību; |
| --- | --- |

10.

mudina VRP pilnībā īstenot atklātu datu politiku un atļaut aizsardzības, drošības un komerciālu apsvērumu dēļ informāciju nesniegt vienīgi likumā pieļautos un stingras nepieciešamības gadījumos. Komerciālas intereses nedrīkst būt svarīgākas par sabiedrības drošību un labklājību;

| 11. | iesaka turpināt sadarbību, ieguldīt informācijas apmaiņas sistēmās, kā arī to savienojumos pāri robežām, un sadarboties ar privāto sektoru (kam ir būtiska ar katastrofām saistīta informācija), lai datus par katastrofām un to pārvarēšanu varētu saglabāt, izgūt, analizēt un izmantot, gatavojoties turpmākajām katastrofām un to seku mazināšanai; |
| --- | --- |

11.

iesaka turpināt sadarbību, ieguldīt informācijas apmaiņas sistēmās, kā arī to savienojumos pāri robežām, un sadarboties ar privāto sektoru (kam ir būtiska ar katastrofām saistīta informācija), lai datus par katastrofām un to pārvarēšanu varētu saglabāt, izgūt, analizēt un izmantot, gatavojoties turpmākajām katastrofām un to seku mazināšanai;

Pārskatatbildība, pārredzamība un pārvaldība – lēmumu pieņemšanas procedūras un eskalācija

| 12. | atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir institucionāls un politisks pienākums aizsargāt savus iedzīvotājus un ka tās bieži ir pirmais pārvaldes līmenis, kas ārkārtas situācijā reaģē, katastrofu gadījumā nodrošinot pamatpakalpojumus un pārraudzību un organizējot pārvarēšanas pasākumus. VRP ir pirmās, kas iesaistās katastrofu pārvarēšanā, tās ir atbildīgas gan par preventīviem pasākumiem, gan par tūlītēju reakciju un glābšanas operācijām, turklāt tām ir vispusīgas zināšanas par attiecīgo teritoriju un tās iedzīvotājiem. Tām nepieciešamas zināšanas, instrumenti, veiktspēja un resursi, ar kuriem pildīt savu pienākumu – aizsargāt dzīvību, īpašumus, ekonomiku un vidi; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir institucionāls un politisks pienākums aizsargāt savus iedzīvotājus un ka tās bieži ir pirmais pārvaldes līmenis, kas ārkārtas situācijā reaģē, katastrofu gadījumā nodrošinot pamatpakalpojumus un pārraudzību un organizējot pārvarēšanas pasākumus. VRP ir pirmās, kas iesaistās katastrofu pārvarēšanā, tās ir atbildīgas gan par preventīviem pasākumiem, gan par tūlītēju reakciju un glābšanas operācijām, turklāt tām ir vispusīgas zināšanas par attiecīgo teritoriju un tās iedzīvotājiem. Tām nepieciešamas zināšanas, instrumenti, veiktspēja un resursi, ar kuriem pildīt savu pienākumu – aizsargāt dzīvību, īpašumus, ekonomiku un vidi;

| 13. | konstatē, ka atbildība par civilo aizsardzību bieži tiek nodota vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nepiešķirot pietiekamus līdzekļus vajadzību segšanai, un mudina valstu valdības iedalīt pienākumu izpildei atbilstošu finansējumu; |
| --- | --- |

13.

konstatē, ka atbildība par civilo aizsardzību bieži tiek nodota vietējām un reģionālajām pašvaldībām, nepiešķirot pietiekamus līdzekļus vajadzību segšanai, un mudina valstu valdības iedalīt pienākumu izpildei atbilstošu finansējumu;

| 14. | prasa veikt plašu pētījumu, kā vislabāk palielināt vietējo pašvaldību veiktspēju un ciešāk iesaistīt pašvaldības lēmumu pieņemšanā par izturētspēju un katastrofu risku samazināšanu; |
| --- | --- |

14.

prasa veikt plašu pētījumu, kā vislabāk palielināt vietējo pašvaldību veiktspēju un ciešāk iesaistīt pašvaldības lēmumu pieņemšanā par izturētspēju un katastrofu risku samazināšanu;

| 15. | atzīst, ka katastrofām var būt vietējs, reģionāls, valstisks vai starptautisks mērogs un sekas, un tāpēc iesaka ieviest procedūras, kas uzlabotu reģionālā un valsts līmeņa katastrofu risku pasākumu un plānu saskaņotību, palielinātu vietējā līmeņa politikas veidotāju un plānotāju iesaistīšanu un nodrošinātu apstiprinātas eskalācijas procedūras tādu katastrofu gadījumā, kuras skar vairāk nekā vienu reģionu; norāda, ka riska faktorus var kvantificēt, un uzsver, ka iedzīvotāju blīvums ietekmē risku; |
| --- | --- |

15.

atzīst, ka katastrofām var būt vietējs, reģionāls, valstisks vai starptautisks mērogs un sekas, un tāpēc iesaka ieviest procedūras, kas uzlabotu reģionālā un valsts līmeņa katastrofu risku pasākumu un plānu saskaņotību, palielinātu vietējā līmeņa politikas veidotāju un plānotāju iesaistīšanu un nodrošinātu apstiprinātas eskalācijas procedūras tādu katastrofu gadījumā, kuras skar vairāk nekā vienu reģionu; norāda, ka riska faktorus var kvantificēt, un uzsver, ka iedzīvotāju blīvums ietekmē risku;

| 16. | vērš uzmanību uz pārrobežu draudiem un katastrofām, kas skar reģionus divās vai vairākās ES dalībvalstīs, un mudina uzlabot blakusesošo reģionu sadarbību, lai panāktu, ka profilakses pasākumos piedalās ikviens un ka reaģēšanas pasākumi tiek saskaņoti. Pierobežas reģionos vietējā un reģionālajā līmenī jāizveido efektīvas informācijas apmaiņas sistēmas, kas reāllaikā nodrošinātu informācijas nodošanu pāri robežām un savienotu struktūras, kas atbild par krīžu pārvaldību; |
| --- | --- |

16.

vērš uzmanību uz pārrobežu draudiem un katastrofām, kas skar reģionus divās vai vairākās ES dalībvalstīs, un mudina uzlabot blakusesošo reģionu sadarbību, lai panāktu, ka profilakses pasākumos piedalās ikviens un ka reaģēšanas pasākumi tiek saskaņoti. Pierobežas reģionos vietējā un reģionālajā līmenī jāizveido efektīvas informācijas apmaiņas sistēmas, kas reāllaikā nodrošinātu informācijas nodošanu pāri robežām un savienotu struktūras, kas atbild par krīžu pārvaldību;

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma katastrofu gadījumos

| 17. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir trīs skaidri noteikti uzdevumi katastrofu pārvarēšanā:






  — | profilakse un sagatavotība, |
| --- | --- | --- |

17.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir trīs skaidri noteikti uzdevumi katastrofu pārvarēšanā:

—

profilakse un sagatavotība,

| — | reaģēšanas koordinācija un komunikācija, |
| --- | --- |

—

reaģēšanas koordinācija un komunikācija,

| — | seku novēršana. |
| --- | --- |

—

seku novēršana.

A)   Profilakse un sagatavotība

| 18. | aizstāv viedokli, ka ieguldījumi sagatavotības un izturētspējas palielināšanā, tāpat kā katastrofu iespējamības izvērtēšana, ir visefektīvākais un izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā samazināt gan katastrofu sekas, gan reaģēšanas un seku novēršanas pasākumu izmaksas. Tas ietver ieguldījumus katastrofas izturēt spējīgā infrastruktūrā, tostarp ēkās, transporta infrastruktūrā (ceļi, dzelzceļš, lidostas), pakalpojumos (komunikācijas, energoapgāde, ūdens apgāde, kanalizācijas sistēma) un sociālajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

18.

aizstāv viedokli, ka ieguldījumi sagatavotības un izturētspējas palielināšanā, tāpat kā katastrofu iespējamības izvērtēšana, ir visefektīvākais un izmaksu ziņā vislietderīgākais veids, kā samazināt gan katastrofu sekas, gan reaģēšanas un seku novēršanas pasākumu izmaksas. Tas ietver ieguldījumus katastrofas izturēt spējīgā infrastruktūrā, tostarp ēkās, transporta infrastruktūrā (ceļi, dzelzceļš, lidostas), pakalpojumos (komunikācijas, energoapgāde, ūdens apgāde, kanalizācijas sistēma) un sociālajā infrastruktūrā;

| 19. | norāda, ka Eiropas Savienībai ir Solidaritātes fonds, lai sniegtu palīdzību katastrofu gadījumos, un pauž gandarījumu, ka izmaiņas, ko regulā ierosinājusi Reģionu komiteja, ir iekļautas tās galīgajā redakcijā. Tagad, piemēram, ir iespējams, izmantojot fonda līdzekļus, atjaunot sabojāto infrastruktūru tā, lai tā turpmāk varētu labāk izturēt katastrofas, vai pat infrastruktūru pārvietot. Tomēr Reģionu komiteja aicina Solidaritātes fondam ES budžetā piešķirt atbilstošus resursus. Reģionu komiteja arī aicina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot iespējas finansēt katastrofu riska novēršanas un riska pārvaldības projektus, kas sagatavoti 2014.–2020. gada laikposmam; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka Eiropas Savienībai ir Solidaritātes fonds, lai sniegtu palīdzību katastrofu gadījumos, un pauž gandarījumu, ka izmaiņas, ko regulā ierosinājusi Reģionu komiteja, ir iekļautas tās galīgajā redakcijā. Tagad, piemēram, ir iespējams, izmantojot fonda līdzekļus, atjaunot sabojāto infrastruktūru tā, lai tā turpmāk varētu labāk izturēt katastrofas, vai pat infrastruktūru pārvietot. Tomēr Reģionu komiteja aicina Solidaritātes fondam ES budžetā piešķirt atbilstošus resursus. Reģionu komiteja arī aicina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot iespējas finansēt katastrofu riska novēršanas un riska pārvaldības projektus, kas sagatavoti 2014.–2020. gada laikposmam;

| 20. | apzinās, ka, lai izmainītu pieeju – galveno uzmanību pārvirzītu no reaģēšanas pasākumiem un seku likvidēšanas uz cēloņu novēršanu, sagatavošanos un izturētspēju –, nepieciešams mainīt uzskatus un finanšu līdzekļu sadales pieeju. Reaģēšanas izdevumu vietā būtu jāplāno sākotnējie ieguldījumi. Šī pieeja – vispirms izvērtēt katastrofas iespējamību – būs izmaksu ziņā efektīvāka un dos labumu ilgtermiņā; |
| --- | --- |

20.

apzinās, ka, lai izmainītu pieeju – galveno uzmanību pārvirzītu no reaģēšanas pasākumiem un seku likvidēšanas uz cēloņu novēršanu, sagatavošanos un izturētspēju –, nepieciešams mainīt uzskatus un finanšu līdzekļu sadales pieeju. Reaģēšanas izdevumu vietā būtu jāplāno sākotnējie ieguldījumi. Šī pieeja – vispirms izvērtēt katastrofas iespējamību – būs izmaksu ziņā efektīvāka un dos labumu ilgtermiņā;

| 21. | atzīst, ka ir grūti kvantitatīvi aprēķināt, izmērīt un novērtēt kopienu izturētspēju (izņemot pēc katastrofas) un ieinteresēt cilvēkus ieguldīt izturētspējā; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka ir grūti kvantitatīvi aprēķināt, izmērīt un novērtēt kopienu izturētspēju (izņemot pēc katastrofas) un ieinteresēt cilvēkus ieguldīt izturētspējā;

| 22. | ir stingri pārliecināta, ka būvniecības kodeksu ievērošana, kā arī rūpīga teritorijas izmantošanas plānošana un pārraudzība var būtiski samazināt neaizsargātību; |
| --- | --- |

22.

ir stingri pārliecināta, ka būvniecības kodeksu ievērošana, kā arī rūpīga teritorijas izmantošanas plānošana un pārraudzība var būtiski samazināt neaizsargātību;

| 23. | aicina Komisiju izpētīt un sagatavot vadlīnijas, kā VRP varētu vislabāk nodrošināt, lai visi attīstības darbi (tostarp ēkas, transports un pakalpojumi) tiktu plānoti, domājot par izturētspēju un ņemot vērā, ka VRP ir atbildīgas par izturētspējas dizaina standartu izmantošanas un ievērošanas pārraudzību; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju izpētīt un sagatavot vadlīnijas, kā VRP varētu vislabāk nodrošināt, lai visi attīstības darbi (tostarp ēkas, transports un pakalpojumi) tiktu plānoti, domājot par izturētspēju un ņemot vērā, ka VRP ir atbildīgas par izturētspējas dizaina standartu izmantošanas un ievērošanas pārraudzību;

| 24. | atzīst: lai gan ilgtermiņā izturētspēja ir izmaksu ziņā efektīva (ja vispirms tiek saprātīgi izvērtēta katastrofu iespējamība), izturētspējas pret katastrofām palielināšanai var būt nepieciešams apjomīgs sākotnējais finansējums. Lai struktūras būtu drošākas, dizainā jāievieš izmaiņas, kuras parasti izmaksā 10 % līdz 50 % dārgāk (un vēl dārgāk, ja jāpārvieto energoapgādes, transporta un ūdens apgādes tīkli); uzsver, ka tūlītēja rīkošanās izmaksu ziņā ir daudz efektīvāka par nedrošu ēku modernizāciju. UNISDR lēš, ka izmaksu/ieguvumu attiecība ir 1:4. Turklāt jaunu, izturīgu sistēmu ieviešanai vajadzīgas jaunas tehnoloģijas un apmācība, kas mazāk attīstītos reģionos bieži nav pieejamas; |
| --- | --- |

24.

atzīst: lai gan ilgtermiņā izturētspēja ir izmaksu ziņā efektīva (ja vispirms tiek saprātīgi izvērtēta katastrofu iespējamība), izturētspējas pret katastrofām palielināšanai var būt nepieciešams apjomīgs sākotnējais finansējums. Lai struktūras būtu drošākas, dizainā jāievieš izmaiņas, kuras parasti izmaksā 10 % līdz 50 % dārgāk (un vēl dārgāk, ja jāpārvieto energoapgādes, transporta un ūdens apgādes tīkli); uzsver, ka tūlītēja rīkošanās izmaksu ziņā ir daudz efektīvāka par nedrošu ēku modernizāciju. UNISDR lēš, ka izmaksu/ieguvumu attiecība ir 1:4. Turklāt jaunu, izturīgu sistēmu ieviešanai vajadzīgas jaunas tehnoloģijas un apmācība, kas mazāk attīstītos reģionos bieži nav pieejamas;

| 25. | aicina VRP novērtēt pašreizējo struktūru izturētspēju, it īpaši tādu būtisku pakalpojumu ēku izturētspēju kā slimnīcas un ūdens attīrīšanas iekārtas; |
| --- | --- |

25.

aicina VRP novērtēt pašreizējo struktūru izturētspēju, it īpaši tādu būtisku pakalpojumu ēku izturētspēju kā slimnīcas un ūdens attīrīšanas iekārtas;

| 26. | rosina Komisiju veikt pētījumu, kā vislabāk veidot izturētspējīgas kopienas, kas ir labi sagatavotas, aprīkotas un katastrofas gadījumā var sev palīdzēt; |
| --- | --- |

26.

rosina Komisiju veikt pētījumu, kā vislabāk veidot izturētspējīgas kopienas, kas ir labi sagatavotas, aprīkotas un katastrofas gadījumā var sev palīdzēt;

| 27. | atbalsta Komisijas koncentrēšanos uz izturētspēju un piekrīt, ka vietējās, reģionālās un valsts līmeņa pārvaldes iestādes katastrofām var sagatavoties labāk un to radītos zaudējumus mazināt, plānojot ārkārtas rīcību un novērtējot risku (ko veic VRP, uzņēmumi un citas grupas), nekā gaidot, līdz nelaime notiek, un tad maksājot par to; |
| --- | --- |

27.

atbalsta Komisijas koncentrēšanos uz izturētspēju un piekrīt, ka vietējās, reģionālās un valsts līmeņa pārvaldes iestādes katastrofām var sagatavoties labāk un to radītos zaudējumus mazināt, plānojot ārkārtas rīcību un novērtējot risku (ko veic VRP, uzņēmumi un citas grupas), nekā gaidot, līdz nelaime notiek, un tad maksājot par to;

| 28. | apliecina atbalstu ANO kampaņai “Izturīgas pilsētas” un tajā iekļautajam pašnovērtējuma instrumentam, kas dod iespēju pašvaldībām pārbaudīt savu izturētspēju attiecībā pret desmit būtiski svarīgiem kritērijiem; |
| --- | --- |

28.

apliecina atbalstu ANO kampaņai “Izturīgas pilsētas” un tajā iekļautajam pašnovērtējuma instrumentam, kas dod iespēju pašvaldībām pārbaudīt savu izturētspēju attiecībā pret desmit būtiski svarīgiem kritērijiem;

| 29. | pieņem zināšanai UNISDR 2012. gada Venēcijas deklarāciju par izturētspējas palielināšanu vietējā līmenī attiecībā uz kultūras mantojumu un stratēģijām par pielāgošanos klimata pārmaiņām (Venice Declaration on building resilience at the local level towards protected cultural heritage and climate change adaptation strategies) un nepieciešamību apsvērt, kā mantojumu labāk aizsargāt pret katastrofām; |
| --- | --- |

29.

pieņem zināšanai UNISDR 2012. gada Venēcijas deklarāciju par izturētspējas palielināšanu vietējā līmenī attiecībā uz kultūras mantojumu un stratēģijām par pielāgošanos klimata pārmaiņām (Venice Declaration on building resilience at the local level towards protected cultural heritage and climate change adaptation strategies) un nepieciešamību apsvērt, kā mantojumu labāk aizsargāt pret katastrofām;

| 30. | atzīst, ka katastrofas notiks arī turpmāk un ka nākotnē to biežums var pat palielināties. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes novērtējuma ziņojumos par klimata pārmaiņām norādīts, ka ir maz šaubu par to, vai būtu nepieciešams plānot un būvēt klimata pārmaiņu realitātei piemērotu infrastruktūru; |
| --- | --- |

30.

atzīst, ka katastrofas notiks arī turpmāk un ka nākotnē to biežums var pat palielināties. Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes novērtējuma ziņojumos par klimata pārmaiņām norādīts, ka ir maz šaubu par to, vai būtu nepieciešams plānot un būvēt klimata pārmaiņu realitātei piemērotu infrastruktūru;

B)   Reaģēšanas koordinācija un komunikācija

| 31. | konstatē, ka daudzās katastrofās novērota slikta komunikācija un pārvaldība. Katastrofu pārvarēšana ir starpdisciplinārs uzdevums, kas ietver dažādas organizācijas. Tāpēc visnotaļ atzinīgi vērtē dokumentā par Savienības civilās aizsardzības mehānismu iekļautos noteikumus, ar kuriem tiek izveidota apmācību programma palīdzības komandu locekļiem, kā arī darbsemināri, izmēģinājuma projekti un semināri civilās aizsardzības līderu audzināšanai; |
| --- | --- |

31.

konstatē, ka daudzās katastrofās novērota slikta komunikācija un pārvaldība. Katastrofu pārvarēšana ir starpdisciplinārs uzdevums, kas ietver dažādas organizācijas. Tāpēc visnotaļ atzinīgi vērtē dokumentā par Savienības civilās aizsardzības mehānismu iekļautos noteikumus, ar kuriem tiek izveidota apmācību programma palīdzības komandu locekļiem, kā arī darbsemināri, izmēģinājuma projekti un semināri civilās aizsardzības līderu audzināšanai;

| 32. | mudina pašvaldības atzīt bieži nenovērtēto lomu, kāda izturētspējas nostiprināšanā pēc katastrofas ir brīvprātīgajiem un vietējiem iedzīvotājiem, un nodrošināt plānus šā resursa pilnveidošanai un izmantošanai. Informēti un zinoši iedzīvotāji ir svarīgs izturētspējas veidošanas komponents; atzīst, ka izturīgu kopienu veidošanā pastāv ievērojama dzimumu dimensija; |
| --- | --- |

32.

mudina pašvaldības atzīt bieži nenovērtēto lomu, kāda izturētspējas nostiprināšanā pēc katastrofas ir brīvprātīgajiem un vietējiem iedzīvotājiem, un nodrošināt plānus šā resursa pilnveidošanai un izmantošanai. Informēti un zinoši iedzīvotāji ir svarīgs izturētspējas veidošanas komponents; atzīst, ka izturīgu kopienu veidošanā pastāv ievērojama dzimumu dimensija;

| 33. | piekrīt viedoklim, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pienākums ir informēt vietējos iedzīvotājus par potenciālu vai reālu risku un kopā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām savlaicīgi plānot, kā par šo risku informēt tā, lai neviestu bailes un neatgrūstu potenciālos uzņēmumus; |
| --- | --- |

33.

piekrīt viedoklim, ka vietējo un reģionālo pašvaldību pienākums ir informēt vietējos iedzīvotājus par potenciālu vai reālu risku un kopā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām savlaicīgi plānot, kā par šo risku informēt tā, lai neviestu bailes un neatgrūstu potenciālos uzņēmumus;

| 34. | atzīst, ka mobilajai tehnoloģijai, internetam un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir pieaugoša loma informācijas par katastrofām izplatīšanā, un mudina veikt papildu pētījumus par paraugpraksi digitālās komunikācijas izmantošanā katastrofu gadījumos. Indivīdi un kopienas arvien plašāk izmanto digitālo komunikāciju kā ziņu un informācijas kanālu, un digitālā saziņa itin bieži ir pirmais informācijas avots. Šie saziņas kanāli var arī kalpot par nozīmīgiem līdzekļiem, ar ko iegūt informāciju no cietušajiem un koordinēt reaģēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka mobilajai tehnoloģijai, internetam un sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem ir pieaugoša loma informācijas par katastrofām izplatīšanā, un mudina veikt papildu pētījumus par paraugpraksi digitālās komunikācijas izmantošanā katastrofu gadījumos. Indivīdi un kopienas arvien plašāk izmanto digitālo komunikāciju kā ziņu un informācijas kanālu, un digitālā saziņa itin bieži ir pirmais informācijas avots. Šie saziņas kanāli var arī kalpot par nozīmīgiem līdzekļiem, ar ko iegūt informāciju no cietušajiem un koordinēt reaģēšanas pasākumus;

| 35. | piekrīt, ka izpratnes veidošanas pasākumi ir būtiski informācijas izplatīšanai vietējo iedzīvotāju vidū. Svarīgi ir iesaistīt ikvienu kopienas grupu, sākt pēc iespējas agrāk un mudināt vietējos iedzīvotājus plānot, kā sev palīdzēt, jo nereti paiet ilgs laiks, līdz ierodas palīdzība no citurienes. Tādēļ skolās ir jāizstrādā arī īpašas programmas un plāni par to, kā sagatavoties ārkārtas situācijām, lai jau no mazotnes veidotos izpratne un tādējādi paaugstinātos iedzīvotāju izturētspēja; |
| --- | --- |

35.

piekrīt, ka izpratnes veidošanas pasākumi ir būtiski informācijas izplatīšanai vietējo iedzīvotāju vidū. Svarīgi ir iesaistīt ikvienu kopienas grupu, sākt pēc iespējas agrāk un mudināt vietējos iedzīvotājus plānot, kā sev palīdzēt, jo nereti paiet ilgs laiks, līdz ierodas palīdzība no citurienes. Tādēļ skolās ir jāizstrādā arī īpašas programmas un plāni par to, kā sagatavoties ārkārtas situācijām, lai jau no mazotnes veidotos izpratne un tādējādi paaugstinātos iedzīvotāju izturētspēja;

| 36. | aicina vietējās un reģionālās pašvaldības izveidot efektīvus saziņas kanālus, kas visneaizsargātākajiem ziņas nogādātu laicīgi, un ieviest mehānismus, ar kuriem viņus nogādāt drošībā ārkārtēju laika apstākļu un citu katastrofu laikā un pēc tām. Eiropas sabiedrība noveco, un arvien vairāk ir cilvēku ar ierobežotu mobilitāti vai invaliditāti. Katastrofu gadījumā viņi bieži ir visneaizsargātākie un pirmie upuri; |
| --- | --- |

36.

aicina vietējās un reģionālās pašvaldības izveidot efektīvus saziņas kanālus, kas visneaizsargātākajiem ziņas nogādātu laicīgi, un ieviest mehānismus, ar kuriem viņus nogādāt drošībā ārkārtēju laika apstākļu un citu katastrofu laikā un pēc tām. Eiropas sabiedrība noveco, un arvien vairāk ir cilvēku ar ierobežotu mobilitāti vai invaliditāti. Katastrofu gadījumā viņi bieži ir visneaizsargātākie un pirmie upuri;

| 37. | mudina ieguldīt apmācībā un treniņos, kā rīkoties katastrofas gadījumā, jo tādi pasākumi glābj dzīvības un mazina traucējumus. Nāves gadījumu skaitu krīzes laikā un pēc tās var samazināt īpašas mācības un izglītojoši pasākumi tiem, kuri darbojas sabiedrības drošības jomā, piemēram, kopienu līderiem, sociālajiem un veselības aprūpes darbiniekiem, kā arī glābšanas dienestu darbiniekiem un ugunsdzēsējiem; |
| --- | --- |

37.

mudina ieguldīt apmācībā un treniņos, kā rīkoties katastrofas gadījumā, jo tādi pasākumi glābj dzīvības un mazina traucējumus. Nāves gadījumu skaitu krīzes laikā un pēc tās var samazināt īpašas mācības un izglītojoši pasākumi tiem, kuri darbojas sabiedrības drošības jomā, piemēram, kopienu līderiem, sociālajiem un veselības aprūpes darbiniekiem, kā arī glābšanas dienestu darbiniekiem un ugunsdzēsējiem;

C)   Katastrofu seku novēršana

| 38. | atzīst, ka seku novēršana pēc katastrofas var ilgt daudzus gadus un ka savlaicīgā un efektīvā seku novēršanā svarīga loma ir apdrošināšanai. Uzsver publiskā un privātā sektora partnerību pozitīvo lomu un aicina tās veicināt. Privātas apdrošināšanas shēmas var sekmēt publisko finanšu stabilitāti, un tās var pozitīvi ietekmēt ar katastrofām saistīto risku pārvaldību. Tās palīdz mazināt tautsaimnieciskās sekas un atvieglo seku novēršanu. Pārdomāti izveidotas apdrošināšanas polises var atturēt no riskantas rīcības un veicināt riska apzināšanos. Publiskā un privātā sektora partnerības vajadzētu veidot konkrētās jomās, un tām vajadzētu būt noteiktiem mērķiem, par kuriem panākta vienošanās; |
| --- | --- |

38.

atzīst, ka seku novēršana pēc katastrofas var ilgt daudzus gadus un ka savlaicīgā un efektīvā seku novēršanā svarīga loma ir apdrošināšanai. Uzsver publiskā un privātā sektora partnerību pozitīvo lomu un aicina tās veicināt. Privātas apdrošināšanas shēmas var sekmēt publisko finanšu stabilitāti, un tās var pozitīvi ietekmēt ar katastrofām saistīto risku pārvaldību. Tās palīdz mazināt tautsaimnieciskās sekas un atvieglo seku novēršanu. Pārdomāti izveidotas apdrošināšanas polises var atturēt no riskantas rīcības un veicināt riska apzināšanos. Publiskā un privātā sektora partnerības vajadzētu veidot konkrētās jomās, un tām vajadzētu būt noteiktiem mērķiem, par kuriem panākta vienošanās;

| 39. | pauž bažas, ka riska palielināšanās dēļ noteiktos apgabalos apdrošināšana varētu kļūt nepieejama vai pārāk dārga. Tas varētu stāvokli padarīt vēl nestabilāku un palielināt sabiedrības neaizsargātību, kā arī radīt publiskajām iestādēm potenciāli lielu finanšu risku; |
| --- | --- |

39.

pauž bažas, ka riska palielināšanās dēļ noteiktos apgabalos apdrošināšana varētu kļūt nepieejama vai pārāk dārga. Tas varētu stāvokli padarīt vēl nestabilāku un palielināt sabiedrības neaizsargātību, kā arī radīt publiskajām iestādēm potenciāli lielu finanšu risku;

| 40. | norāda, ka seku novēršana ir iespēja, atjaunojot ēkas un infrastruktūru, palielināt to izturētspēju nākotnē, īpaši apgabalos, kuros dabas katastrofas notiek periodiski (piemēram, upju piekrastes pilsētās un ciematos). Ir jārīkojas dalībvalstu līmenī, lai, izmantojot arī partnerības, nodrošinātu finansējumu ne tikai atjaunošanas darbiem, bet arī pasākumiem, kas palielina aizsardzību pret turpmākām katastrofām; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka seku novēršana ir iespēja, atjaunojot ēkas un infrastruktūru, palielināt to izturētspēju nākotnē, īpaši apgabalos, kuros dabas katastrofas notiek periodiski (piemēram, upju piekrastes pilsētās un ciematos). Ir jārīkojas dalībvalstu līmenī, lai, izmantojot arī partnerības, nodrošinātu finansējumu ne tikai atjaunošanas darbiem, bet arī pasākumiem, kas palielina aizsardzību pret turpmākām katastrofām;

| 41. | atzīmē, ka seku novēršanā pašvaldībām ir jārūpējas par katastrofās skarto vai pārvietoto personu cerībām, vilšanos un veselības problēmām, un tam pastāvīgi nepieciešami līdzekļi; |
| --- | --- |

41.

atzīmē, ka seku novēršanā pašvaldībām ir jārūpējas par katastrofās skarto vai pārvietoto personu cerībām, vilšanos un veselības problēmām, un tam pastāvīgi nepieciešami līdzekļi;

Starptautiskā darba kārtība

| 42. | mudina Komisiju humānās palīdzības un attīstības politikā stabilu vietu ierādīt izturētspējas palielināšanai; |
| --- | --- |

42.

mudina Komisiju humānās palīdzības un attīstības politikā stabilu vietu ierādīt izturētspējas palielināšanai;

| 43. | aicina regulējumā pēc Hjogo rīcības pamatplāna darbības beigām pienācīgi ņemt vērā riska un izturētspējas saikni ar iedzīvotāju mobilitāti; atzīmē, ka bieži katastrofu rezultāts ir iedzīvotāju migrācijas plūsma un ka tas var sistemātiski negatīvi ietekmēt vietējos iedzīvotājus kā izbraukšanas, tā galamērķa vietā; |
| --- | --- |

43.

aicina regulējumā pēc Hjogo rīcības pamatplāna darbības beigām pienācīgi ņemt vērā riska un izturētspējas saikni ar iedzīvotāju mobilitāti; atzīmē, ka bieži katastrofu rezultāts ir iedzīvotāju migrācijas plūsma un ka tas var sistemātiski negatīvi ietekmēt vietējos iedzīvotājus kā izbraukšanas, tā galamērķa vietā;

| 44. | atzīst, ka jaunattīstības valstīs plānošana ir mazāk attīstīta un ka ekonomikas virzītājspēki rada lielu spiedienu uz attīstību. Visu līmeņu pārvaldes iestādēm jāapzinās, ka attīstība var palielināt katastrofas rašanās risku, un visur, kur tiek atļauta attīstīšana, iestādēm jārēķinās, ka tas nozīmē minētā riska palielināšanos; |
| --- | --- |

44.

atzīst, ka jaunattīstības valstīs plānošana ir mazāk attīstīta un ka ekonomikas virzītājspēki rada lielu spiedienu uz attīstību. Visu līmeņu pārvaldes iestādēm jāapzinās, ka attīstība var palielināt katastrofas rašanās risku, un visur, kur tiek atļauta attīstīšana, iestādēm jārēķinās, ka tas nozīmē minētā riska palielināšanos;

Subsidiaritāte un proporcionalitāte

| 45. | atzinīgi vērtē subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu. Civilā aizsardzība ir joma, kurā ES veic darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu pasākumus. Turklāt proporcionalitāti apliecina gan paziņojuma nesaistošais raksturs, gan principi, ko Komisija izklāstījusi minētajā dokumentā. |
| --- | --- |

45.

atzinīgi vērtē subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu. Civilā aizsardzība ir joma, kurā ES veic darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu pasākumus. Turklāt proporcionalitāti apliecina gan paziņojuma nesaistošais raksturs, gan principi, ko Komisija izklāstījusi minētajā dokumentā.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/66 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/66

---

Reģionu komitejas atzinums “Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai”

2014/C 271/13

| Ziņotājs | Giuseppe Varacalli (IT/PSE), Džeračes pilsētas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments | Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai”
  COM(2013) 838 final |

Ziņotājs

Giuseppe Varacalli (IT/PSE), Džeračes pilsētas mērs

Atsauces dokuments

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai “Lauksaimniecības ģenētiskie resursi no saglabāšanas līdz ilgtspējīgai izmantošanai”

COM(2013) 838 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | konstatē, ka Eiropas Savienības (ES) lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas stratēģija, kas izklāstīta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniegtajā Komisijas ziņojumā, pamatojas uz ES saistībām, kuras vērstas uz to, lai līdz 2020. gadam apturētu pakāpenisku bioloģiskās daudzveidības izzušanu Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

1.

konstatē, ka Eiropas Savienības (ES) lauksaimniecības ģenētisko resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas stratēģija, kas izklāstīta Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai iesniegtajā Komisijas ziņojumā, pamatojas uz ES saistībām, kuras vērstas uz to, lai līdz 2020. gadam apturētu pakāpenisku bioloģiskās daudzveidības izzušanu Eiropas Savienībā;

| 2. | uzsver, ka minētās stratēģijas pamatā ir arī noteikumi, kas ietverti Riodežaneiro 1992. gadā pieņemtajā Konvencijā par bioloģisko daudzveidību; pēc tam laika gaitā pieņemti nozīmīgi starptautiski īstenošanas nolīgumi, piemēram, Kartahenas protokols (2000), ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Starptautiskais līgums par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (2004) un nesenais Nagojas protokols par bioloģiskās daudzveidības izmantošanas radīto labumu pieejamību un sadali (2010); |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka minētās stratēģijas pamatā ir arī noteikumi, kas ietverti Riodežaneiro 1992. gadā pieņemtajā Konvencijā par bioloģisko daudzveidību; pēc tam laika gaitā pieņemti nozīmīgi starptautiski īstenošanas nolīgumi, piemēram, Kartahenas protokols (2000), ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) Starptautiskais līgums par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai (2004) un nesenais Nagojas protokols par bioloģiskās daudzveidības izmantošanas radīto labumu pieejamību un sadali (2010);

| 3. | uzskata, ka ES darbība šajā jomā balstīta uz divām galvenajām politikas jomām, pirmkārt, lauku attīstības politiku, kas ietver daudzus vispārējus pasākumus lauku vides jomā un efektīvu Eiropas partnerību, un, otrkārt, pētniecības un inovācijas politiku ar jauno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kuras mērķis ir precizēt un pilnveidot zināšanas par ģenētisko daudzveidību lauksaimniecības jomā; turklāt minēto darbību vajadzētu arī balstīt uz noteikumiem par augu un dzīvnieku produktiem un lauksaimniecības politiku, lai nodrošinātu visu lauksaimnieku izmantotā ģenētiskā mantojuma daudzveidību; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka ES darbība šajā jomā balstīta uz divām galvenajām politikas jomām, pirmkārt, lauku attīstības politiku, kas ietver daudzus vispārējus pasākumus lauku vides jomā un efektīvu Eiropas partnerību, un, otrkārt, pētniecības un inovācijas politiku ar jauno pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kuras mērķis ir precizēt un pilnveidot zināšanas par ģenētisko daudzveidību lauksaimniecības jomā; turklāt minēto darbību vajadzētu arī balstīt uz noteikumiem par augu un dzīvnieku produktiem un lauksaimniecības politiku, lai nodrošinātu visu lauksaimnieku izmantotā ģenētiskā mantojuma daudzveidību;

| 4. | pauž viedokli, ka dažādu konverģentu iemeslu dēļ notiekošas pakāpeniskas bioloģiskās daudzveidības izzušanas jautājums sevišķi nodarbina vietējās pašvaldības un tās pārstāvošās iestādes, jo bioloģiskās daudzveidības izzušana praktiski ietekmē to teritorijas; |
| --- | --- |

4.

pauž viedokli, ka dažādu konverģentu iemeslu dēļ notiekošas pakāpeniskas bioloģiskās daudzveidības izzušanas jautājums sevišķi nodarbina vietējās pašvaldības un tās pārstāvošās iestādes, jo bioloģiskās daudzveidības izzušana praktiski ietekmē to teritorijas;

| 5. | šajā sakarā atgādina: lai uzraudzītu bioloģisko daudzveidību savā teritorijā, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir attiecīgās pilnvaras, piemēram, tādā sarežģītā jomā kā dabas resursu izmantošanas atļauju izsniegšana, kā arī institucionālās prerogatīvas saistībā ar Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanu – viens no stūrakmeņiem Eiropas Savienības darbībai bioloģiskās daudzveidības jomā –, tāpat arī kompetence lauku attīstības programmu līdzfinansēšanā un pārrobežu sadarbībā, kas ir jāstiprina, lai uzlabotu pārvaldību un informācijas apmaiņu, jo daudzus ģenētiskos resursus var kopīgi izmantot pārrobežu teritorijās; |
| --- | --- |

5.

šajā sakarā atgādina: lai uzraudzītu bioloģisko daudzveidību savā teritorijā, reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir attiecīgās pilnvaras, piemēram, tādā sarežģītā jomā kā dabas resursu izmantošanas atļauju izsniegšana, kā arī institucionālās prerogatīvas saistībā ar Natura 2000 teritoriju apsaimniekošanu – viens no stūrakmeņiem Eiropas Savienības darbībai bioloģiskās daudzveidības jomā –, tāpat arī kompetence lauku attīstības programmu līdzfinansēšanā un pārrobežu sadarbībā, kas ir jāstiprina, lai uzlabotu pārvaldību un informācijas apmaiņu, jo daudzus ģenētiskos resursus var kopīgi izmantot pārrobežu teritorijās;

| 6. | tāpēc uzskata, ka ir vajadzīgi konkrētāki pasākumi, lai reģionālās un vietējās pašvaldības iesaistītu programmās, kuru mērķis ir ģenētisko resursu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana lauksaimniecībā; līdztekus šādai pieejai ir vajadzīgi efektīvi juridiskie instrumenti, kā arī pietiekami finanšu resursi efektīvai darbībai šajā jomā; |
| --- | --- |

6.

tāpēc uzskata, ka ir vajadzīgi konkrētāki pasākumi, lai reģionālās un vietējās pašvaldības iesaistītu programmās, kuru mērķis ir ģenētisko resursu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana lauksaimniecībā; līdztekus šādai pieejai ir vajadzīgi efektīvi juridiskie instrumenti, kā arī pietiekami finanšu resursi efektīvai darbībai šajā jomā;

| 7. | atzīmē, ka it sevišķi attiecībā uz finanšu resursiem Komisijas ziņojuma secinājumos (9. punkts) ir norādīts, ka “[t]uvojoties 2020. gadam, ģenētisko resursu joma var balstīties uz prāvākiem finanšu resursiem un plašāku finansēšanas iespēju klāstu, jo to nosaka lauku attīstības programma un “Apvārsnis 2020”, kā arī citi Savienības politikas virzieni”, un uzsver, ka šādām norādēm vajadzētu būt objektīvi pārbaudāmām, vai faktiski ir pieejami lielāki resursi, kuri jānodrošina pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā, ka lielākā daļa ES līdzekļu, kas paredzēti ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai lauksaimniecībā, tiks novirzīti pētniecībai; |
| --- | --- |

7.

atzīmē, ka it sevišķi attiecībā uz finanšu resursiem Komisijas ziņojuma secinājumos (9. punkts) ir norādīts, ka “[t]uvojoties 2020. gadam, ģenētisko resursu joma var balstīties uz prāvākiem finanšu resursiem un plašāku finansēšanas iespēju klāstu, jo to nosaka lauku attīstības programma un “Apvārsnis 2020”, kā arī citi Savienības politikas virzieni”, un uzsver, ka šādām norādēm vajadzētu būt objektīvi pārbaudāmām, vai faktiski ir pieejami lielāki resursi, kuri jānodrošina pēc iespējas ātrāk, ņemot vērā, ka lielākā daļa ES līdzekļu, kas paredzēti ģenētiskās daudzveidības saglabāšanai lauksaimniecībā, tiks novirzīti pētniecībai;

| 8. | uzsver, ka, runājot par ziņojumā minētajiem pasākumiem, liela nozīme ir tiesiskajam un institucionālajam satvaram ģenētisko resursu jomā – satvars, ko ES līmenī būtībā veido ne vien iepriekš minētā lauku attīstības politika un Eiropas pētniecības un inovācijas pamatprogramma, bet arī noteikumi par augu un dzīvnieku produktiem un plašākā nozīmē – lauksaimniecības politika; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka, runājot par ziņojumā minētajiem pasākumiem, liela nozīme ir tiesiskajam un institucionālajam satvaram ģenētisko resursu jomā – satvars, ko ES līmenī būtībā veido ne vien iepriekš minētā lauku attīstības politika un Eiropas pētniecības un inovācijas pamatprogramma, bet arī noteikumi par augu un dzīvnieku produktiem un plašākā nozīmē – lauksaimniecības politika;

| 9. | saistībā ar lauku attīstības politiku norāda uz nesen, proti, 2013. gada 9. oktobrī, pieņemtajā atzinumā “Lauku teritoriju ilgtspējīga attīstība” iekļautajām piezīmēm, it īpaši par lauku teritoriju ievērojamo potenciālu bioloģiskās daudzveidības ziņā; |
| --- | --- |

9.

saistībā ar lauku attīstības politiku norāda uz nesen, proti, 2013. gada 9. oktobrī, pieņemtajā atzinumā “Lauku teritoriju ilgtspējīga attīstība” iekļautajām piezīmēm, it īpaši par lauku teritoriju ievērojamo potenciālu bioloģiskās daudzveidības ziņā;

| 10. | vēlreiz apstiprina, ka šādas iniciatīvas, kā jau iepriekš minēts, iekļaujas īpašā globālā kontekstā, kura pamatelements ir FAO Starptautiskais līgums par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai – līgums, ko ES ir oficiāli parakstījusi un kas nodrošina atbilstošu satvaru, lai saskaņotu un sekmētu iniciatīvas augu ģenētisko resursu apsaimniekošanas jomā, un saskaņā ar kuru ģenētiskās daudzveidības saglabāšana ir juridiski saistoša valstīm, kas parakstījušas minēto līgumu; |
| --- | --- |

10.

vēlreiz apstiprina, ka šādas iniciatīvas, kā jau iepriekš minēts, iekļaujas īpašā globālā kontekstā, kura pamatelements ir FAO Starptautiskais līgums par augu ģenētiskajiem resursiem pārtikai un lauksaimniecībai – līgums, ko ES ir oficiāli parakstījusi un kas nodrošina atbilstošu satvaru, lai saskaņotu un sekmētu iniciatīvas augu ģenētisko resursu apsaimniekošanas jomā, un saskaņā ar kuru ģenētiskās daudzveidības saglabāšana ir juridiski saistoša valstīm, kas parakstījušas minēto līgumu;

| 11. | atzīmē, ka gadu gaitā Eiropas Savienība ir veltījusi daudz uzmanības jautājumam par ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu lauksaimniecībā, piemēram, nesen, 2010. gadā, ES valstu vadītāji pieņēma lēmumu, ka līdz 2020. gadam ES teritorijā jāaptur bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, un šajā nolūkā uzņēmās attiecīgas saistības, kas sistemātiski iekļautas 2011. gadā pieņemtajā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, taču šī nostāja pagaidām vēl nav devusi rezultātus; |
| --- | --- |

11.

atzīmē, ka gadu gaitā Eiropas Savienība ir veltījusi daudz uzmanības jautājumam par ģenētiskās daudzveidības saglabāšanu lauksaimniecībā, piemēram, nesen, 2010. gadā, ES valstu vadītāji pieņēma lēmumu, ka līdz 2020. gadam ES teritorijā jāaptur bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, un šajā nolūkā uzņēmās attiecīgas saistības, kas sistemātiski iekļautas 2011. gadā pieņemtajā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, taču šī nostāja pagaidām vēl nav devusi rezultātus;

| 12. | pauž bažas, ka pēdējos gados izstrādātās Kopienas programmas tomēr nav spējušas novērst “lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības pastāvīgu samazināšanos”, kā atzīts ziņojumā, un Komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka uz saglabāšanu virzīta pieeja ir viens no centrālajiem elementiem ģenētisko resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas jomā; |
| --- | --- |

12.

pauž bažas, ka pēdējos gados izstrādātās Kopienas programmas tomēr nav spējušas novērst “lauksaimniecības bioloģiskās daudzveidības pastāvīgu samazināšanos”, kā atzīts ziņojumā, un Komiteja ir vienisprātis ar Komisiju, ka uz saglabāšanu virzīta pieeja ir viens no centrālajiem elementiem ģenētisko resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas jomā;

| 13. | tomēr uzskata, ka šī pieeja, kas būtu jāpilnveido un jāpadara daudzveidīgāka, nav devusi vēlamo rezultātu attiecībā uz resursu izmantošanu, jo ir konstatēta galalietotāju nepilnīga iesaistīšanās; tādēļ būtu jāmazina būtiskā plaisa, kura joprojām pastāv starp pētījumu rezultātiem un ģenētisko resursu faktisko ilgtspējīgo izmantošanu; |
| --- | --- |

13.

tomēr uzskata, ka šī pieeja, kas būtu jāpilnveido un jāpadara daudzveidīgāka, nav devusi vēlamo rezultātu attiecībā uz resursu izmantošanu, jo ir konstatēta galalietotāju nepilnīga iesaistīšanās; tādēļ būtu jāmazina būtiskā plaisa, kura joprojām pastāv starp pētījumu rezultātiem un ģenētisko resursu faktisko ilgtspējīgo izmantošanu;

| 14. | pauž gandarījumu, ka ziņojumā ir īpaši izcelts šis jautājums, un uzsver, ka būtu jāpārorientē pētījumu un lietojumu mijiedarbība, jo zinātniskajā darbībā jāņem vērā konkrētās lauksaimnieku vajadzības, jo lauksaimnieki ir galvenie pētniecības piedāvāto risinājumu lietotāji, un arī tāpēc, ka jānodrošina pārtikas nekaitīgums iedzīvotājiem un farmācijas un ķīmijas rūpniecībā izmantojamu aktīvu sastāvdaļu ražošana; |
| --- | --- |

14.

pauž gandarījumu, ka ziņojumā ir īpaši izcelts šis jautājums, un uzsver, ka būtu jāpārorientē pētījumu un lietojumu mijiedarbība, jo zinātniskajā darbībā jāņem vērā konkrētās lauksaimnieku vajadzības, jo lauksaimnieki ir galvenie pētniecības piedāvāto risinājumu lietotāji, un arī tāpēc, ka jānodrošina pārtikas nekaitīgums iedzīvotājiem un farmācijas un ķīmijas rūpniecībā izmantojamu aktīvu sastāvdaļu ražošana;

| 15. | atzīmē, ka 2013. gada beigās izveidota ģenētisko resursu mērķgrupa. Diemžēl informācija par mērķgrupas darbu pieejama vienīgi angļu valodā, un tas ierobežos informācijas izplatīšanu tiešajiem lietotājiem. Tāpēc būtu īpaši svarīgi, lai Komisija piesaistītu līdzekļus operatīvās informācijas izplatīšanai plašākā mērogā; |
| --- | --- |

15.

atzīmē, ka 2013. gada beigās izveidota ģenētisko resursu mērķgrupa. Diemžēl informācija par mērķgrupas darbu pieejama vienīgi angļu valodā, un tas ierobežos informācijas izplatīšanu tiešajiem lietotājiem. Tāpēc būtu īpaši svarīgi, lai Komisija piesaistītu līdzekļus operatīvās informācijas izplatīšanai plašākā mērogā;

| 16. | atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu daudzlīmeņu pārvaldības pieejai, kas ir vajadzīga, lai izstrādātu visaptverošu un vienotu politiku, kura līdzsvarotu pētniecības un inovācijas politikas un lauku attīstības politikas dimensijas; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Komisijas atbalstu daudzlīmeņu pārvaldības pieejai, kas ir vajadzīga, lai izstrādātu visaptverošu un vienotu politiku, kura līdzsvarotu pētniecības un inovācijas politikas un lauku attīstības politikas dimensijas;

| 17. | uzskata par vajadzīgu, tāpat kā teikts ziņojumā, uzlabot piekļuvi esošajiem datu krājumiem un datubāzēm, lai palielinātu to izmantošanas efektivitāti, ņemot vērā, ka nepietiekamas zināšanas daudzos gadījumos kavē to izmantošanu; |
| --- | --- |

17.

uzskata par vajadzīgu, tāpat kā teikts ziņojumā, uzlabot piekļuvi esošajiem datu krājumiem un datubāzēm, lai palielinātu to izmantošanas efektivitāti, ņemot vērā, ka nepietiekamas zināšanas daudzos gadījumos kavē to izmantošanu;

| 18. | turklāt uzskata, ka līdztekus saglabāšanas pieejai vajadzīga sistemātiska integrēta pieeja, lai izveidotu stabilas darba attiecības starp pusēm, kas dažādos veidos iesaistītas procesā, kuram jāsākas lauksaimniecības uzņēmumā, īpašu uzmanību pievēršot tradicionālajām un vietējām šķirnēm un kultūrām un tiecoties atbalstīt tradicionālo un vietējo šķirņu un kultūru plašu izmantošanu lauksaimnieku vidū, īstenojot tādu saskaņotu pasākumu kopumu, kuru mērķis ir atjaunot un palielināt bioloģisko daudzveidību lauku saimniecībās; |
| --- | --- |

18.

turklāt uzskata, ka līdztekus saglabāšanas pieejai vajadzīga sistemātiska integrēta pieeja, lai izveidotu stabilas darba attiecības starp pusēm, kas dažādos veidos iesaistītas procesā, kuram jāsākas lauksaimniecības uzņēmumā, īpašu uzmanību pievēršot tradicionālajām un vietējām šķirnēm un kultūrām un tiecoties atbalstīt tradicionālo un vietējo šķirņu un kultūru plašu izmantošanu lauksaimnieku vidū, īstenojot tādu saskaņotu pasākumu kopumu, kuru mērķis ir atjaunot un palielināt bioloģisko daudzveidību lauku saimniecībās;

| 19. | šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā paredzēts izveidot Savienības mēroga tīklus, kas paaugstinātu šādu materiālu vērtību, t. i., integrācijas mehānismu, kurš paredzētu faktisku augšupēju līdzdalību ar reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

19.

šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā paredzēts izveidot Savienības mēroga tīklus, kas paaugstinātu šādu materiālu vērtību, t. i., integrācijas mehānismu, kurš paredzētu faktisku augšupēju līdzdalību ar reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu iesaistīšanos;

| 20. | piekrīt un atbalsta secinājumu, ka ir nepieciešams vairāk iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības, ņemot vērā ziņojumā pausto aicinājumu, ka lēmumu pieņēmējiem un pārvaldes iestādēm saskaņoti jāizstrādā institucionālais un tiesiskais satvars, lai sasniegtu vēlamos rezultātus; |
| --- | --- |

20.

piekrīt un atbalsta secinājumu, ka ir nepieciešams vairāk iesaistīt reģionālās un vietējās pašvaldības, ņemot vērā ziņojumā pausto aicinājumu, ka lēmumu pieņēmējiem un pārvaldes iestādēm saskaņoti jāizstrādā institucionālais un tiesiskais satvars, lai sasniegtu vēlamos rezultātus;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas sniegto precizējumu par ierosinājumu “pamatīgi pārskatīt tiesību aktus”, ar kuriem paredzēts konkrēti uzlabot resursu saglabāšanai nepieciešamos mehānismus, tostarp veidojot dažādu iesaistīto nozaru sadarbību, vienlaikus uzlabojot piekļuvi tradicionālo šķirņu tirgiem, kā arī veicinot to, ka lauksaimnieki praksē izmanto ģenētisko materiālu, kas ir dabiski daudzveidīgāks nekā pašreizējais; regulas priekšlikumā būtu vairāk jāņem vērā šī prasība; |
| --- | --- |

21.

atzinīgi vērtē Komisijas sniegto precizējumu par ierosinājumu “pamatīgi pārskatīt tiesību aktus”, ar kuriem paredzēts konkrēti uzlabot resursu saglabāšanai nepieciešamos mehānismus, tostarp veidojot dažādu iesaistīto nozaru sadarbību, vienlaikus uzlabojot piekļuvi tradicionālo šķirņu tirgiem, kā arī veicinot to, ka lauksaimnieki praksē izmanto ģenētisko materiālu, kas ir dabiski daudzveidīgāks nekā pašreizējais; regulas priekšlikumā būtu vairāk jāņem vērā šī prasība;

| 22. | atbalsta integrēta lēmumu pieņemšanas procesa principu, un vēlas, lai šajā procesā svarīga nozīme būtu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā dažādu teritoriju daudzās raksturīgās iezīmes un ar tām saistītās augu un dzīvnieku ģenētiskās īpatnības, kuras ir jāaizsargā, un tādējādi ar savu ieguldījumu papildinot tiešāk iesaistīto galveno dalībnieku (zinātnieku, lauksaimnieku, selekcionāru, patērētāju u. c.) rīcību, kuru svarīgā nozīme uzsvērta izskatāmajā ziņojumā; |
| --- | --- |

22.

atbalsta integrēta lēmumu pieņemšanas procesa principu, un vēlas, lai šajā procesā svarīga nozīme būtu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā dažādu teritoriju daudzās raksturīgās iezīmes un ar tām saistītās augu un dzīvnieku ģenētiskās īpatnības, kuras ir jāaizsargā, un tādējādi ar savu ieguldījumu papildinot tiešāk iesaistīto galveno dalībnieku (zinātnieku, lauksaimnieku, selekcionāru, patērētāju u. c.) rīcību, kuru svarīgā nozīme uzsvērta izskatāmajā ziņojumā;

| 23. | uzskata, ka sabiedrība ir jāinformē par ģenētisko resursu vērtību un to saglabāšanas, izpētes un ilgtspējīgas izmantošanas nozīmīgumu. Vienlaikus jāatbalsta tehniskajiem darbiniekiem un lauksaimniekiem paredzētas apmācību programmas, kā arī koordinācijas, uzraudzības un novērtēšanas mehānismi, kas nodrošina bioloģiskās daudzveidības aizsardzību lauksaimniecības nozarē; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka sabiedrība ir jāinformē par ģenētisko resursu vērtību un to saglabāšanas, izpētes un ilgtspējīgas izmantošanas nozīmīgumu. Vienlaikus jāatbalsta tehniskajiem darbiniekiem un lauksaimniekiem paredzētas apmācību programmas, kā arī koordinācijas, uzraudzības un novērtēšanas mehānismi, kas nodrošina bioloģiskās daudzveidības aizsardzību lauksaimniecības nozarē;

| 24. | tāpēc pauž gandarījumu, ka liela uzmanība ir pievērsta Eiropas inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” mehānismiem (paralēli iesaistot Ģenētisko resursu komiteju, kas izveidota ar Padomes regulu (EK) Nr. 870/2004), paredzot ciešāku integrāciju starp pētniecības darbībām un resursu izmantošanu dažādos veidos, nolūkā pielāgot tos vietējiem apstākļiem un vajadzībām; |
| --- | --- |

24.

tāpēc pauž gandarījumu, ka liela uzmanība ir pievērsta Eiropas inovācijas partnerības “Lauksaimniecības ražīgums un ilgtspēja” mehānismiem (paralēli iesaistot Ģenētisko resursu komiteju, kas izveidota ar Padomes regulu (EK) Nr. 870/2004), paredzot ciešāku integrāciju starp pētniecības darbībām un resursu izmantošanu dažādos veidos, nolūkā pielāgot tos vietējiem apstākļiem un vajadzībām;

| 25. | lai nodrošinātu zināšanu efektīvu apmaiņu starp visām ieinteresētajām personām, ierosina veicināt dažāda veida sadarbību gan atsevišķu vietējo pašvaldību ietvaros, gan pašvaldību starpā, kā gudri izveidotu sistēmu, kas nodrošina pieredzes apmaiņu un organisku integrēšanu; |
| --- | --- |

25.

lai nodrošinātu zināšanu efektīvu apmaiņu starp visām ieinteresētajām personām, ierosina veicināt dažāda veida sadarbību gan atsevišķu vietējo pašvaldību ietvaros, gan pašvaldību starpā, kā gudri izveidotu sistēmu, kas nodrošina pieredzes apmaiņu un organisku integrēšanu;

| 26. | iesaka ieviest Komisijas izstrādātu un finansētu logotipu apdraudētiem un/vai saglabāšanā un pavairošanā esošiem ģenētiskajiem resursiem. Minētā logotipa ieviešanas nosacījumiem jābūt tādiem, kas iedrošinātu un atbalstītu ražotājus un citus vietējā un/vai reģionālā līmeņa dalībniekus; |
| --- | --- |

26.

iesaka ieviest Komisijas izstrādātu un finansētu logotipu apdraudētiem un/vai saglabāšanā un pavairošanā esošiem ģenētiskajiem resursiem. Minētā logotipa ieviešanas nosacījumiem jābūt tādiem, kas iedrošinātu un atbalstītu ražotājus un citus vietējā un/vai reģionālā līmeņa dalībniekus;

| 27. | pauž neizpratni, kas atklāti pausta arī ziņojumā, par to, ka apjomīgs zinātniskais darbs, kas veikts gadiem ilgi, nav devis lauksaimniekiem-lietotājiem gaidītos rezultātus; jāatzīmē, ka neatkarīgu ekspertu grupas ziņojumā par Kopienas rīcības programmu ģenētisko resursu saglabāšanai, raksturošanai, vākšanai un izmantošanai lauksaimniecībā (programmas darbību reglamentē minētā Padomes regula Nr. 870/2004), ir norādīts, ka atbalsta saņēmēji minētās programmas ietvaros galvenokārt bija pētniecības institūti, tāpēc arī uzsvērta nepieciešamība veicināt galalietotāju plašāku līdzdalību jaunajā programmā, izmantojot arī atbilstīgus stimulus projektu iesniegšanai, lai sasniegtu programmas mērķus, jo īpaši attiecībā uz tās rezultātu praktisko izmantošanu; |
| --- | --- |

27.

pauž neizpratni, kas atklāti pausta arī ziņojumā, par to, ka apjomīgs zinātniskais darbs, kas veikts gadiem ilgi, nav devis lauksaimniekiem-lietotājiem gaidītos rezultātus; jāatzīmē, ka neatkarīgu ekspertu grupas ziņojumā par Kopienas rīcības programmu ģenētisko resursu saglabāšanai, raksturošanai, vākšanai un izmantošanai lauksaimniecībā (programmas darbību reglamentē minētā Padomes regula Nr. 870/2004), ir norādīts, ka atbalsta saņēmēji minētās programmas ietvaros galvenokārt bija pētniecības institūti, tāpēc arī uzsvērta nepieciešamība veicināt galalietotāju plašāku līdzdalību jaunajā programmā, izmantojot arī atbilstīgus stimulus projektu iesniegšanai, lai sasniegtu programmas mērķus, jo īpaši attiecībā uz tās rezultātu praktisko izmantošanu;

| 28. | pieņem zināšanai, ka Eiropas Parlaments 2014. gada 11. martā noraidīja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā audzēt augu reproduktīvo materiālu un kā to darīt pieejamu tirgū (COM(2013) 262 final), kas ir cieši saistīts ar šajā atzinumā aplūkoto tematu; |
| --- | --- |

28.

pieņem zināšanai, ka Eiropas Parlaments 2014. gada 11. martā noraidīja priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par to, kā audzēt augu reproduktīvo materiālu un kā to darīt pieejamu tirgū (COM(2013) 262 final), kas ir cieši saistīts ar šajā atzinumā aplūkoto tematu;

| 29. | tāpēc apņemas cieši sekot līdzi šā jautājuma virzībai, jo regulas priekšlikuma pārskatīšana ir absolūta prioritāte, un norāda, ka šajā priekšlikumā ir svarīgi atbalstīt (turklāt tas ir obligāti jādara) tādu seno, reto, tradicionālo šķirņu un t. s. “nišas” šķirņu mazos un vidējos ražotājus un lietotājus, kuras veido kultivēto augu sugu ģenētiskās daudzveidības nozīmīgu daļu un kuru ražotāji nav pienācīgi aizsargāti apgrūtinošu atzīšanas procedūru dēļ, un kuru izmantošana piemērotos vietējos apstākļos netiek pietiekami atbalstīta, ņemot vērā, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir objektīvi un tiešā veidā ieinteresētas, lai šādi ražotāji, kas spēj vislabāk nodrošināt bioloģisko daudzveidību un kas darbojas ierobežotās teritoriālās platībās, nesaskartos ar pārmērīgām grūtībām savas darbības veikšanā; |
| --- | --- |

29.

tāpēc apņemas cieši sekot līdzi šā jautājuma virzībai, jo regulas priekšlikuma pārskatīšana ir absolūta prioritāte, un norāda, ka šajā priekšlikumā ir svarīgi atbalstīt (turklāt tas ir obligāti jādara) tādu seno, reto, tradicionālo šķirņu un t. s. “nišas” šķirņu mazos un vidējos ražotājus un lietotājus, kuras veido kultivēto augu sugu ģenētiskās daudzveidības nozīmīgu daļu un kuru ražotāji nav pienācīgi aizsargāti apgrūtinošu atzīšanas procedūru dēļ, un kuru izmantošana piemērotos vietējos apstākļos netiek pietiekami atbalstīta, ņemot vērā, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir objektīvi un tiešā veidā ieinteresētas, lai šādi ražotāji, kas spēj vislabāk nodrošināt bioloģisko daudzveidību un kas darbojas ierobežotās teritoriālās platībās, nesaskartos ar pārmērīgām grūtībām savas darbības veikšanā;

| 30. | prasa, lai ar jauno Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par augu reproduktīvā materiāla ražošanu un laišanu tirgū tiktu atļauta bioloģiski audzētu sēklu sertificēšana, pamatojoties uz kritērijiem, kas pielāgoti bioloģiskajai ražošanai; tādējādi rastos iespēja kultivēt augus atbilstīgi vides apstākļiem, kā arī šķirņu un populāciju attīstībai; |
| --- | --- |

30.

prasa, lai ar jauno Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par augu reproduktīvā materiāla ražošanu un laišanu tirgū tiktu atļauta bioloģiski audzētu sēklu sertificēšana, pamatojoties uz kritērijiem, kas pielāgoti bioloģiskajai ražošanai; tādējādi rastos iespēja kultivēt augus atbilstīgi vides apstākļiem, kā arī šķirņu un populāciju attīstībai;

| 31. | kā jau minēts RK iepriekšējos atzinumos, uzskata arī, ka ir ļoti svarīgi, lai ģenētisko resursu jomā būtu skaidri un precīzi definēta nostāja jautājumā par ĢMO pieļaujamību un importu, to atļaujot vienīgi izņēmuma gadījumos, jo īpaši attiecībā uz to atbilstību ģenētisko resursu saglabāšanas stratēģijai; |
| --- | --- |

31.

kā jau minēts RK iepriekšējos atzinumos, uzskata arī, ka ir ļoti svarīgi, lai ģenētisko resursu jomā būtu skaidri un precīzi definēta nostāja jautājumā par ĢMO pieļaujamību un importu, to atļaujot vienīgi izņēmuma gadījumos, jo īpaši attiecībā uz to atbilstību ģenētisko resursu saglabāšanas stratēģijai;

| 32. | tāpēc uzsver, ka ir stingri jāpiemēro piesardzības princips attiecībā uz ģenētiski modificētu organismu pieļaujamību un importu, kā arī ar to saistīto nepieciešamību katrā institucionālajā līmenī pieņemt konkrētus līdzāspastāvēšanas pasākumus, kas pienācīgi aizsargātu visas lauksaimniecības teritorijas, bet jo īpaši ekoloģiski jutīgās zonas, tostarp precīzi novērtējot tajās bioloģiskās daudzveidības apdraudējumu. |
| --- | --- |

32.

tāpēc uzsver, ka ir stingri jāpiemēro piesardzības princips attiecībā uz ģenētiski modificētu organismu pieļaujamību un importu, kā arī ar to saistīto nepieciešamību katrā institucionālajā līmenī pieņemt konkrētus līdzāspastāvēšanas pasākumus, kas pienācīgi aizsargātu visas lauksaimniecības teritorijas, bet jo īpaši ekoloģiski jutīgās zonas, tostarp precīzi novērtējot tajās bioloģiskās daudzveidības apdraudējumu.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REĢIONU KOMITEJA

107. plenārsesija 2014. gada 25.-26. jūnijā

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/70 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/70

---

Reģionu komitejas atzinums– “Darbaspēka mobilitāte un EURES tīkla stiprināšana”

2014/C 271/14

| Ziņotājs | José Ramón Bauzá Díaz (ES-PPE), Baleāru salu autonomā apgabala valdības vadītājs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu, darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju”
  COM(2014) 6 final |

Ziņotājs

José Ramón Bauzá Díaz (ES-PPE), Baleāru salu autonomā apgabala valdības vadītājs

Atsauces dokuments:

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu, darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju”

COM(2014) 6 final

I.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārīga informācija

| 1. | uzsver, ka mazajām valsts teritoriālajām struktūrām ir (vai vajadzētu būt) svarīga nozīme darba tirgu darbībā. Šajā sakarā RK atzinumā “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā” (2013/C 62/14) norādīts, cik bieži vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par dažādu politiku, tostarp arī nodarbinātības politikas, īstenošanu; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka mazajām valsts teritoriālajām struktūrām ir (vai vajadzētu būt) svarīga nozīme darba tirgu darbībā. Šajā sakarā RK atzinumā “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā” (2013/C 62/14) norādīts, cik bieži vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par dažādu politiku, tostarp arī nodarbinātības politikas, īstenošanu;

| 2. | pauž gandarījumu, ka vairākums ES iedzīvotāju uzskata, ka tiesības brīvi pārvietoties ir viens no būtiskākajiem ES sasniegumiem, un uzskata, ka šīs tiesības jāaizsargā, kā arī jāsekmē to īstenošana, veicinot darbaspēka brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

2.

pauž gandarījumu, ka vairākums ES iedzīvotāju uzskata, ka tiesības brīvi pārvietoties ir viens no būtiskākajiem ES sasniegumiem, un uzskata, ka šīs tiesības jāaizsargā, kā arī jāsekmē to īstenošana, veicinot darbaspēka brīvu pārvietošanos;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu kā instrumentu, lai uzlabotu darba ņēmēju piekļuvi darbaspēka mobilitātes atbalsta pakalpojumiem Eiropas Savienībā un sekmīgāk īstenotu personu tiesības uz brīvu pārvietošanos neatkarīgi no viņu dzīvesvietas, kā arī mazinātu bezdarba līmeņa atšķirības dalībvalstīs; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu kā instrumentu, lai uzlabotu darba ņēmēju piekļuvi darbaspēka mobilitātes atbalsta pakalpojumiem Eiropas Savienībā un sekmīgāk īstenotu personu tiesības uz brīvu pārvietošanos neatkarīgi no viņu dzīvesvietas, kā arī mazinātu bezdarba līmeņa atšķirības dalībvalstīs;

| 4. | uzsver, ka EURES tīkla atjaunināšana, to uzlabojot, ir svarīgs solis, kas apliecina Eiropas Savienības centienus atbalstīt dalībvalstis un to reģionus bezdarba apkarošanā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka EURES tīkla atjaunināšana, to uzlabojot, ir svarīgs solis, kas apliecina Eiropas Savienības centienus atbalstīt dalībvalstis un to reģionus bezdarba apkarošanā;

| 5. | atbalsta Komisijas lēmumu pārveidot Eiropas nodarbinātības tīklu par instrumentu, kas vērsts uz darbaspēka pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvarošanu (1); |
| --- | --- |

5.

atbalsta Komisijas lēmumu pārveidot Eiropas nodarbinātības tīklu par instrumentu, kas vērsts uz darbaspēka pieprasījuma un piedāvājuma līdzsvarošanu (1);

| 6. | uzsver, ka EURES pakalpojumiem jābūt pieejamiem visā ES gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem. Tādēļ RK uzskata, ka ir jāsniedz informācija iedzīvotājiem par minētā tīkla priekšrocībām, lai pilnā apjomā varētu izmantot tā potenciālu. Lai palielinātu Eiropas iedzīvotāju izpratni par iespējām, ko dod EURES tīkls, būs jārīko informatīvas sesijas, kampaņas plašsaziņas līdzekļos un semināri; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka EURES pakalpojumiem jābūt pieejamiem visā ES gan darba devējiem, gan darba ņēmējiem. Tādēļ RK uzskata, ka ir jāsniedz informācija iedzīvotājiem par minētā tīkla priekšrocībām, lai pilnā apjomā varētu izmantot tā potenciālu. Lai palielinātu Eiropas iedzīvotāju izpratni par iespējām, ko dod EURES tīkls, būs jārīko informatīvas sesijas, kampaņas plašsaziņas līdzekļos un semināri;

| 7. | uzsver, ka EURES valstu koordinācijas birojiem jāveido cieša sadarbība ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kurām ir galvenā loma darbaspēka mobilitātes veicināšanā; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka EURES valstu koordinācijas birojiem jāveido cieša sadarbība ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kurām ir galvenā loma darbaspēka mobilitātes veicināšanā;

| 8. | uzskata, ka specifiskā problemātika, ar ko saskaras pārrobežu darba ņēmēji (sociālais nodrošinājums, nodokļi un apdrošināšana), nosaka nepieciešamību pēc EURES pārrobežu partnerībām, kurām ir svarīga konsultatīva funkcija pierobežas reģionos (2); šajā sakarā pauž bažas, ka Komisijas priekšlikumi varētu pakļaut EURES pārrobežu partnerības divkāršai pārraudzībai: pirmkārt, finanšu līmenī, piešķirot valstu koordinācijas birojiem līdzekļus no ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) EURES pārrobežu partnerības vajadzībām, un, otrkārt, izskatāmā regulas priekšlikuma 8. pantā paredzot valsts atļauju procedūru EURES pārrobežu partnerībām, kas ir pretrunā 2013. gada 11. decembra Regulas Nr. 1296/2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) 21. panta a) punktā noteiktajam, proti, dienesti, kas ir teritoriāli atbildīgi par robežreģioniem, var ierosināt EURES pārrobežu partnerību izveidi un pasākumus; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka specifiskā problemātika, ar ko saskaras pārrobežu darba ņēmēji (sociālais nodrošinājums, nodokļi un apdrošināšana), nosaka nepieciešamību pēc EURES pārrobežu partnerībām, kurām ir svarīga konsultatīva funkcija pierobežas reģionos (2); šajā sakarā pauž bažas, ka Komisijas priekšlikumi varētu pakļaut EURES pārrobežu partnerības divkāršai pārraudzībai: pirmkārt, finanšu līmenī, piešķirot valstu koordinācijas birojiem līdzekļus no ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas (EaSI) EURES pārrobežu partnerības vajadzībām, un, otrkārt, izskatāmā regulas priekšlikuma 8. pantā paredzot valsts atļauju procedūru EURES pārrobežu partnerībām, kas ir pretrunā 2013. gada 11. decembra Regulas Nr. 1296/2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) 21. panta a) punktā noteiktajam, proti, dienesti, kas ir teritoriāli atbildīgi par robežreģioniem, var ierosināt EURES pārrobežu partnerību izveidi un pasākumus;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi, lai EURES tīkla paplašināšanā, pārveidojot to par Eiropas sistēmu darbā pieņemšanas un darbā iekārtošanas atbalstam, tiktu saglabātas tīkla konsultatīvās funkcijas, prioritāri saglabājot EURES padomdevēju atbalstu praktiskos jautājumos, kas saistīti ar nodarbinātību un sociālo nodrošinājumu ārvalstīs (3); |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi, lai EURES tīkla paplašināšanā, pārveidojot to par Eiropas sistēmu darbā pieņemšanas un darbā iekārtošanas atbalstam, tiktu saglabātas tīkla konsultatīvās funkcijas, prioritāri saglabājot EURES padomdevēju atbalstu praktiskos jautājumos, kas saistīti ar nodarbinātību un sociālo nodrošinājumu ārvalstīs (3);

Par darbaspēka mobilitāti

| 10. | uzsver, ka ir jāizstrādā pasākumi Eiropas darba tirgus stiprināšanai, lai ES iedzīvotājiem un darba ņēmējiem būtu vienkāršāk šķērsot robežu, šim nolūkam izveidojot profesionālo prasmju līdzvērtības sistēmas, atceļot nodokļu ierobežojumus, ieviešot bezdarbnieku pabalstu pārcelšanas un pensiju tiesību pārvedamības iespējas (4); |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir jāizstrādā pasākumi Eiropas darba tirgus stiprināšanai, lai ES iedzīvotājiem un darba ņēmējiem būtu vienkāršāk šķērsot robežu, šim nolūkam izveidojot profesionālo prasmju līdzvērtības sistēmas, atceļot nodokļu ierobežojumus, ieviešot bezdarbnieku pabalstu pārcelšanas un pensiju tiesību pārvedamības iespējas (4);

| 11. | norāda, ka, ņemot vērā pašreizējos sociālos un ekonomiskos apstākļus un stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto nodarbinātības mērķu sasniegšanu, priekšlikums modernizēt EURES tīklu vērtējams kā konkrēts ieguldījums pašreizējiem centieniem rast inovatīvus risinājumus nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka, ņemot vērā pašreizējos sociālos un ekonomiskos apstākļus un stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzīto nodarbinātības mērķu sasniegšanu, priekšlikums modernizēt EURES tīklu vērtējams kā konkrēts ieguldījums pašreizējiem centieniem rast inovatīvus risinājumus nodarbinātības līmeņa paaugstināšanai;

| 12. | uzsver ieguvumus saistībā ar darbaspēka mobilitāti kā pielāgošanās mehānismu pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, un norāda, ka tādam tīklam kā EURES ir būtiska nozīme, lai mazinātu negodīgas konkurences praksi, kas balstīta uz ES migrējošo darba ņēmēju pieņemšanu darbā; |
| --- | --- |

12.

uzsver ieguvumus saistībā ar darbaspēka mobilitāti kā pielāgošanās mehānismu pašreizējos ekonomiskajos apstākļos, un norāda, ka tādam tīklam kā EURES ir būtiska nozīme, lai mazinātu negodīgas konkurences praksi, kas balstīta uz ES migrējošo darba ņēmēju pieņemšanu darbā;

| 13. | šajā saistībā norāda, ka Eiropas vakanču uzraudzības dienesta informācija liecina, ka, neraugoties uz augsto bezdarba līmeni Eiropā, 2013. gada pirmajā ceturksnī bija 2 miljoni neaizpildītu darba vietu. Turklāt Komisijas nesen veiktais pētījums liecina, ka salīdzinājumā ar katras dalībvalsts kopējo iedzīvotāju skaitu nenodarbināto ES iedzīvotāju-migrantu proporcija ir ļoti neliela, proti, 0,7 % līdz 1,0 % no ES kopējā iedzīvotāju skaita; |
| --- | --- |

13.

šajā saistībā norāda, ka Eiropas vakanču uzraudzības dienesta informācija liecina, ka, neraugoties uz augsto bezdarba līmeni Eiropā, 2013. gada pirmajā ceturksnī bija 2 miljoni neaizpildītu darba vietu. Turklāt Komisijas nesen veiktais pētījums liecina, ka salīdzinājumā ar katras dalībvalsts kopējo iedzīvotāju skaitu nenodarbināto ES iedzīvotāju-migrantu proporcija ir ļoti neliela, proti, 0,7 % līdz 1,0 % no ES kopējā iedzīvotāju skaita;

| 14. | norāda: lai gan iepriekš ES pievērsa uzmanību vienotā tirgus tiesiskā regulējuma izstrādei, kas visiem ES iedzīvotājiem garantē tiesības uz brīvu pārvietošanos, bieži vien nav pietiekami ņemtas vērā reālās iespējas, lai iedzīvotāji izmantotu minētās tiesības, jo dalībvalstīm ir atstātas plašas iespējas interpretēt spēkā esošos noteikumus un pašreizējā krīzes laikā tos piemēro ļoti ierobežojošā veidā; |
| --- | --- |

14.

norāda: lai gan iepriekš ES pievērsa uzmanību vienotā tirgus tiesiskā regulējuma izstrādei, kas visiem ES iedzīvotājiem garantē tiesības uz brīvu pārvietošanos, bieži vien nav pietiekami ņemtas vērā reālās iespējas, lai iedzīvotāji izmantotu minētās tiesības, jo dalībvalstīm ir atstātas plašas iespējas interpretēt spēkā esošos noteikumus un pašreizējā krīzes laikā tos piemēro ļoti ierobežojošā veidā;

| 15. | tādēļ aicina Komisiju ierosināt pasākumus, kas paredzēti personu brīvas pārvietošanās atbalstam un sekmēšanai ES, un izstrādāt skaidrus un praktiski piemērojamus noteikumus par sociālā nodrošinājuma režīmu saskaņošanu ES, lai tādējādi iedzīvotāji pilnībā varētu izmantot savas tiesības; |
| --- | --- |

15.

tādēļ aicina Komisiju ierosināt pasākumus, kas paredzēti personu brīvas pārvietošanās atbalstam un sekmēšanai ES, un izstrādāt skaidrus un praktiski piemērojamus noteikumus par sociālā nodrošinājuma režīmu saskaņošanu ES, lai tādējādi iedzīvotāji pilnībā varētu izmantot savas tiesības;

Par EURES tīkla reformām

Regulas priekšlikuma tehniskie un juridiskie aspekti

| 16. | uzskata, ka regulas priekšlikumā jāprecizē situācija saistībā ar EURES tīklu tajās valstīs, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, bet atrodas Eiropas Ekonomikas zonā, kā arī Šveicē; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka regulas priekšlikumā jāprecizē situācija saistībā ar EURES tīklu tajās valstīs, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis, bet atrodas Eiropas Ekonomikas zonā, kā arī Šveicē;

| 17. | uzskata, ka regulas priekšlikuma precīzāks tehniskais izklāsts ir garantija, ka regulu efektīvāk īstenos dalībvalstis un to reģioni, EURES dalībnieki, īpaši EURES partneri, nodrošinot arī uzlabotu savstarpēju koordināciju; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka regulas priekšlikuma precīzāks tehniskais izklāsts ir garantija, ka regulu efektīvāk īstenos dalībvalstis un to reģioni, EURES dalībnieki, īpaši EURES partneri, nodrošinot arī uzlabotu savstarpēju koordināciju;

| 18. | tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespēju priekšlikumā precizēt, vai valstu koordinācijas biroji tiek iekļauti valsts nodarbinātības dienestu struktūrās, ja dalībvalstis minēto struktūru pienākumos iekļauj atbalsta pakalpojumu sniegšanu, kas ir valsts pienākums, vai arī līdzdalība šo pakalpojumu sniegšanā ir obligāta visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

18.

tādēļ aicina Komisiju apsvērt iespēju priekšlikumā precizēt, vai valstu koordinācijas biroji tiek iekļauti valsts nodarbinātības dienestu struktūrās, ja dalībvalstis minēto struktūru pienākumos iekļauj atbalsta pakalpojumu sniegšanu, kas ir valsts pienākums, vai arī līdzdalība šo pakalpojumu sniegšanā ir obligāta visās dalībvalstīs;

| 19. | ierosina Komisijai: lai valstu koordinācijas biroji kā galvenie EURES politikas īstenotāji būtu atpazīstami, to pārziņā jānodod visas III, IV un V nodaļā minētās funkcijas, kas regulas priekšlikumā noteiktas dalībvalstīm; |
| --- | --- |

19.

ierosina Komisijai: lai valstu koordinācijas biroji kā galvenie EURES politikas īstenotāji būtu atpazīstami, to pārziņā jānodod visas III, IV un V nodaļā minētās funkcijas, kas regulas priekšlikumā noteiktas dalībvalstīm;

| 20. | norāda, ka būtu jāprecizē arī tādi termini kā “atbilstoša sadarbība”, “sociālie darbinieki” un “individuālais rīcības plāns”, kā arī EURES partneru loma piekļuvē kopējai IT platformai un tas, vai šie partneri piemēro šīs platformas vadlīnijas vai izpilda attiecīgās prasības; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka būtu jāprecizē arī tādi termini kā “atbilstoša sadarbība”, “sociālie darbinieki” un “individuālais rīcības plāns”, kā arī EURES partneru loma piekļuvē kopējai IT platformai un tas, vai šie partneri piemēro šīs platformas vadlīnijas vai izpilda attiecīgās prasības;

| 21. | aicina Komisiju precizēt, vai sistēmas un kārtība darba piedāvājumu un pieprasījumu un citas informācijas apmaiņai, kas ir Eiropas koordinācijas biroja pārziņā, un dalībvalstu pienākums izstrādāt procedūras, lai apkopotu datus par valsts mēroga pasākumiem, atbilst atsevišķām kopīgo rādītāju kategorijām, un vai Komisijai ar īstenošanas aktu starpniecību būtu jāpieņem tehniskie standarti un modeļi vai procedūras, kas nodrošinātu to saskaņotību; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju precizēt, vai sistēmas un kārtība darba piedāvājumu un pieprasījumu un citas informācijas apmaiņai, kas ir Eiropas koordinācijas biroja pārziņā, un dalībvalstu pienākums izstrādāt procedūras, lai apkopotu datus par valsts mēroga pasākumiem, atbilst atsevišķām kopīgo rādītāju kategorijām, un vai Komisijai ar īstenošanas aktu starpniecību būtu jāpieņem tehniskie standarti un modeļi vai procedūras, kas nodrošinātu to saskaņotību;

| 22. | mudina Komisiju noteikt, kas ir atbildīgs par informācijas pastāvīgu aktualizēšanu. Tas ir jo īpaši svarīgi valstīs, kurās sociālie partneri slēdz līgumus, kas attiecas uz vairākām darba tirgus jomām. |
| --- | --- |

22.

mudina Komisiju noteikt, kas ir atbildīgs par informācijas pastāvīgu aktualizēšanu. Tas ir jo īpaši svarīgi valstīs, kurās sociālie partneri slēdz līgumus, kas attiecas uz vairākām darba tirgus jomām.

| 23. | uzskata, ka regulas priekšlikumā ir jānosaka kritēriji valstu koordinācijas biroju un EURES komitejas sastāvam, kas nodrošina šo struktūru darbības koordinēšanu ar ES dalībvalstu reģioniem; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka regulas priekšlikumā ir jānosaka kritēriji valstu koordinācijas biroju un EURES komitejas sastāvam, kas nodrošina šo struktūru darbības koordinēšanu ar ES dalībvalstu reģioniem;

| 24. | aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību to darba ņēmēju īpašajam stāvoklim, kurus apdraud izslēgšana no darba tirgus, tostarp nekvalificētiem vai nepietiekami kvalificētiem darba ņēmējiem, regulas priekšlikumā iekļaujot nepārprotamu atsauci atbilstoši vienam no 5. pantā minētajiem mērķiem; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību to darba ņēmēju īpašajam stāvoklim, kurus apdraud izslēgšana no darba tirgus, tostarp nekvalificētiem vai nepietiekami kvalificētiem darba ņēmējiem, regulas priekšlikumā iekļaujot nepārprotamu atsauci atbilstoši vienam no 5. pantā minētajiem mērķiem;

| 25. | tādēļ iesaka Komisijai uzsvērt, ka mobilitātes īstenošanā pirmām kārtam jāievēro nediskriminācijas princips, iekļaut regulas priekšlikumā skaidru formulējumu, kā arī paredzēt mehānismus efektivitātes garantēšanai; |
| --- | --- |

25.

tādēļ iesaka Komisijai uzsvērt, ka mobilitātes īstenošanā pirmām kārtam jāievēro nediskriminācijas princips, iekļaut regulas priekšlikumā skaidru formulējumu, kā arī paredzēt mehānismus efektivitātes garantēšanai;

Tiesību politikas aspekti

| 26. | aicina Komisiju iesaistīt visas dalībvalstis un to reģionus EURES tīkla darbības koordinēšanā un uzlabošanā, lai stiprinātu pašreizējo struktūru un nepakļautu to birokrātiskiem šķēršļiem; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju iesaistīt visas dalībvalstis un to reģionus EURES tīkla darbības koordinēšanā un uzlabošanā, lai stiprinātu pašreizējo struktūru un nepakļautu to birokrātiskiem šķēršļiem;

| 27. | uzskata, ka EURES tīkla jaunajai struktūrai ir vajadzīga finansēšanas sistēma, kuras avoti jāprecizē, jo atšķirībā no Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmas (PSCIS) fondiem ESF ir reģionalizēts struktūrfonds; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka EURES tīkla jaunajai struktūrai ir vajadzīga finansēšanas sistēma, kuras avoti jāprecizē, jo atšķirībā no Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmas (PSCIS) fondiem ESF ir reģionalizēts struktūrfonds;

| 28. | uzskata, ka minētajā finansēšanas sistēmā būtu jāprecizē īpašā situācija, proti, par līdzekļu piešķiršanu privātiem komerciāliem uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus nodarbinātības jomā un ir iesaistīti tīklā kā EURES partneri; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka minētajā finansēšanas sistēmā būtu jāprecizē īpašā situācija, proti, par līdzekļu piešķiršanu privātiem komerciāliem uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus nodarbinātības jomā un ir iesaistīti tīklā kā EURES partneri;

| 29. | aicina Komisiju atbalstīt plašu informācijas kampaņu par uzlaboto EURES pakalpojumu tīklu, jo daudziem darba meklētajiem un uzņēmumiem, kas piedāvā darbu, trūkst informācijas par tā pašreizējo struktūru; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju atbalstīt plašu informācijas kampaņu par uzlaboto EURES pakalpojumu tīklu, jo daudziem darba meklētajiem un uzņēmumiem, kas piedāvā darbu, trūkst informācijas par tā pašreizējo struktūru;

| 30. | norāda, ka bieži vien vietējais un reģionālais līmenis ir vistuvākais lielākajai daļai darba meklētāju un darba devēju, darba tirgus galvenokārt ir vietēja mēroga tirgus (5), un nereti tas rada būtiskas problēmas vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, saistībā ar ražošanas sezonalitāti un līdz ar to arī darbaspēka sezonalitāti; |
| --- | --- |

30.

norāda, ka bieži vien vietējais un reģionālais līmenis ir vistuvākais lielākajai daļai darba meklētāju un darba devēju, darba tirgus galvenokārt ir vietēja mēroga tirgus (5), un nereti tas rada būtiskas problēmas vietējā un reģionālajā līmenī, piemēram, saistībā ar ražošanas sezonalitāti un līdz ar to arī darbaspēka sezonalitāti;

| 31. | tādēļ konkrētiem vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem ir būtiska nozīme, lai veidotu strukturētu dialogu un regulāru informācijas apmaiņu ar valstu koordinācijas birojiem, un biroji valsts līmenī varētu izmantot vietējā un reģionu līmenī iegūtās zināšanas un pieredzi, savukārt vietējā un reģionālā līmeņa nodarbinātības dienesti būtu informēti par EURES tīkla pakalpojumiem, kas pieejami attiecīgās valsts un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

31.

tādēļ konkrētiem vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem ir būtiska nozīme, lai veidotu strukturētu dialogu un regulāru informācijas apmaiņu ar valstu koordinācijas birojiem, un biroji valsts līmenī varētu izmantot vietējā un reģionu līmenī iegūtās zināšanas un pieredzi, savukārt vietējā un reģionālā līmeņa nodarbinātības dienesti būtu informēti par EURES tīkla pakalpojumiem, kas pieejami attiecīgās valsts un Eiropas līmenī;

| 32. | norāda, ka veiksmīgai EURES padomdevēju darbībai ir nepieciešama precīza informācija par konkrētām vajadzībām nodarbinātības jomā ES reģionos un vietējās pašvaldībās, un tādēļ valstu koordinācijas birojiem būtu ieteicams izmantot EURES padomdevēju atbalstu mazās valstu teritoriālajās struktūrās; |
| --- | --- |

32.

norāda, ka veiksmīgai EURES padomdevēju darbībai ir nepieciešama precīza informācija par konkrētām vajadzībām nodarbinātības jomā ES reģionos un vietējās pašvaldībās, un tādēļ valstu koordinācijas birojiem būtu ieteicams izmantot EURES padomdevēju atbalstu mazās valstu teritoriālajās struktūrās;

| 33. | atbalsta EURES tīkla izmantošanu, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par pieejamiem prakses periodiem, un iesaka to izmantot arī kā instrumentu atsauksmju sniegšanai, dodot iespēju mācekļiem novērtēt prakses laikā gūto pieredzi (6), kā arī aicina izstrādāt jaunus pasākumus, kas sekmē atvērtu un pārredzamu prakses piedāvājumu; |
| --- | --- |

33.

atbalsta EURES tīkla izmantošanu, lai nodrošinātu piekļuvi informācijai par pieejamiem prakses periodiem, un iesaka to izmantot arī kā instrumentu atsauksmju sniegšanai, dodot iespēju mācekļiem novērtēt prakses laikā gūto pieredzi (6), kā arī aicina izstrādāt jaunus pasākumus, kas sekmē atvērtu un pārredzamu prakses piedāvājumu;

| 34. | uzskata, ka EURES pakalpojumu reforma jāizmanto, lai aktīvi atbalstītu jauniešus, pielāgojot tīkla pakalpojumus un metodes pieejamības uzlabošanai un skolās, vidusskolās un universitātēs ieviešot individuālas profesionālās orientācijas sistēmas skolēnu, mācekļu un plašāka nozīmē jauniešu atbalstam, lai viņi varētu labāk apzināt savas vēlmes, spējas un nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka EURES pakalpojumu reforma jāizmanto, lai aktīvi atbalstītu jauniešus, pielāgojot tīkla pakalpojumus un metodes pieejamības uzlabošanai un skolās, vidusskolās un universitātēs ieviešot individuālas profesionālās orientācijas sistēmas skolēnu, mācekļu un plašāka nozīmē jauniešu atbalstam, lai viņi varētu labāk apzināt savas vēlmes, spējas un nodarbinātības iespējas;

| 35. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par EURES tīkla darbības uzlabošanu, īpaši pakalpojuma “Match and Map” ieviešanu, kas palīdz iegūt skaidru ģeogrāfisku priekšstatu par darba piedāvājumiem, un uzskata, ka, publicējot piedāvājumu, jāsniedz skaidra informācija par piedāvāto darbu saskaņā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu (MEC) un Eiropas prasmju, kompetenču un profesiju klasifikāciju (ESCO), kā arī jāiekļauj būtiski nodarbinātības aspekti (darba līgums uz laiku vai beztermiņa, darba laiks, atalgojums un precīza pakalpojumu sniegšanas vieta). Komiteja atgādina par nozīmi, kāda valsts un reģionālā līmenī ir nodarbinātības aģentūru programmām, un ierosina tās ciešāk integrēt Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, reģionos un tirdzniecības palātās (jo tām ir cieši kontakti ar uzņemējdarbības aprindām un tās pārzina to vajadzības un problēmas) (7); |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē priekšlikumu par EURES tīkla darbības uzlabošanu, īpaši pakalpojuma “Match and Map” ieviešanu, kas palīdz iegūt skaidru ģeogrāfisku priekšstatu par darba piedāvājumiem, un uzskata, ka, publicējot piedāvājumu, jāsniedz skaidra informācija par piedāvāto darbu saskaņā ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu (MEC) un Eiropas prasmju, kompetenču un profesiju klasifikāciju (ESCO), kā arī jāiekļauj būtiski nodarbinātības aspekti (darba līgums uz laiku vai beztermiņa, darba laiks, atalgojums un precīza pakalpojumu sniegšanas vieta). Komiteja atgādina par nozīmi, kāda valsts un reģionālā līmenī ir nodarbinātības aģentūru programmām, un ierosina tās ciešāk integrēt Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, reģionos un tirdzniecības palātās (jo tām ir cieši kontakti ar uzņemējdarbības aprindām un tās pārzina to vajadzības un problēmas) (7);

| 36. | aicina dalībvalstis saskaņot nacionālās kvalifikāciju sistēmas ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF) un informēt visus iedzīvotājus par tās esamību, sekmējot sistēmas izmantošanu oficiālajā sertificēšanā; |
| --- | --- |

36.

aicina dalībvalstis saskaņot nacionālās kvalifikāciju sistēmas ar Eiropas kvalifikāciju sistēmu (EQF) un informēt visus iedzīvotājus par tās esamību, sekmējot sistēmas izmantošanu oficiālajā sertificēšanā;

| 37. | prasa EURES portālā plašāk izmantot Europass CV, EQF un ESCO (Eiropas prasmju/kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācija) ar mērķi iekļaut šos instrumentus un darīt visu iespējamo, lai portālā būtu iespējams veikt automātisku darba piedāvājumu, darba pieprasījumu un CV atlasi ar tulkojumu visās ES valodās un skaidriem aprakstiem par spējām, kompetencēm un attiecīgajā valstī iegūto darba pieredzi un kvalifikāciju; |
| --- | --- |

37.

prasa EURES portālā plašāk izmantot Europass CV, EQF un ESCO (Eiropas prasmju/kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācija) ar mērķi iekļaut šos instrumentus un darīt visu iespējamo, lai portālā būtu iespējams veikt automātisku darba piedāvājumu, darba pieprasījumu un CV atlasi ar tulkojumu visās ES valodās un skaidriem aprakstiem par spējām, kompetencēm un attiecīgajā valstī iegūto darba pieredzi un kvalifikāciju;

Noteikti jāuzsver, ka automatizēta sistēma nekad nevar aizstāt vajadzīgo individuālo sarunu vai palīdzību salīdzināšanā, jo valodu atšķirības dēļ kompetences un prasmes, kā arī to aprakstus ne vienmēr var burtiski pārtulkot;

| 38. | norāda uz priekšrocībām, ko darbaspēka mobilitāte Eiropas Savienībā sniedz uzņēmumiem, īpaši MVU, kas parasti ir vietēja profila uzņēmumi, un tāpēc aicina EURES tīklā iekļaut konkrētus pakalpojumus, ņemot vērā MVU īpatnības. Tādēļ būtu vajadzīgs papildus atbalsts, jo šie uzņēmumi nereti nespēj segt papildizmaksas vai administratīvās izmaksas saistībā ar mobilo darba ņēmēju nodarbinātību; |
| --- | --- |

38.

norāda uz priekšrocībām, ko darbaspēka mobilitāte Eiropas Savienībā sniedz uzņēmumiem, īpaši MVU, kas parasti ir vietēja profila uzņēmumi, un tāpēc aicina EURES tīklā iekļaut konkrētus pakalpojumus, ņemot vērā MVU īpatnības. Tādēļ būtu vajadzīgs papildus atbalsts, jo šie uzņēmumi nereti nespēj segt papildizmaksas vai administratīvās izmaksas saistībā ar mobilo darba ņēmēju nodarbinātību;

| 39. | uzsver, ka valodu prasmju trūkums pašreiz ir galvenais šķērslis darbaspēka mobilitātei ES, un tādēļ apsver nepieciešamību novērst esošos lingvistiskos šķēršļus ES robežās, sekmējot visas EURES tīklā publicētās informācijas tulkošanu visās ES valodās, un aicina arī EURES tīklu publicēt pamatinformāciju par darba ņēmējiem pieejamajiem valodu kursiem, kā arī praktisku informāciju saistībā ar pārcelšanos uz uzņēmējvalsti; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka valodu prasmju trūkums pašreiz ir galvenais šķērslis darbaspēka mobilitātei ES, un tādēļ apsver nepieciešamību novērst esošos lingvistiskos šķēršļus ES robežās, sekmējot visas EURES tīklā publicētās informācijas tulkošanu visās ES valodās, un aicina arī EURES tīklu publicēt pamatinformāciju par darba ņēmējiem pieejamajiem valodu kursiem, kā arī praktisku informāciju saistībā ar pārcelšanos uz uzņēmējvalsti;

| 40. | uzskata, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvību ES sekmētu informācijas uzlabošana par īpašiem mobilitātes aspektiem, piemēram, pielāgojumiem un izmaiņām saistībā ar sociālo pabalstu piešķiršanu ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes gadījumā, iegūto tiesību apjomu, mobilitātes sekām vai iespējamām alternatīvām; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka darba ņēmēju pārvietošanās brīvību ES sekmētu informācijas uzlabošana par īpašiem mobilitātes aspektiem, piemēram, pielāgojumiem un izmaiņām saistībā ar sociālo pabalstu piešķiršanu ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes gadījumā, iegūto tiesību apjomu, mobilitātes sekām vai iespējamām alternatīvām;

Subsidiaritāte un proporcionalitāte

| 41. | uzskata, ka regulas priekšlikums izstrādāts saskaņā ar subsidiaritātes principu – priekšlikuma mērķis ir izveidot kopīgu sistēmu dalībvalstu sadarbībai, lai apkopotu darba piedāvājumus un tos varētu efektīvi izmantot, sekmējot piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru darba tirgū, ko pietiekamā apjomā nevar panākt dalībvalstis, un ņemot vērā rīcības dimensiju un ietekmi, minēto mērķi iespējams veiksmīgāk īstenot ES līmenī – un atbilstīgi proporcionalitātes principam, jo tiek ievērots šim mērķim nepieciešamais pasākumu apjoms; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka regulas priekšlikums izstrādāts saskaņā ar subsidiaritātes principu – priekšlikuma mērķis ir izveidot kopīgu sistēmu dalībvalstu sadarbībai, lai apkopotu darba piedāvājumus un tos varētu efektīvi izmantot, sekmējot piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru darba tirgū, ko pietiekamā apjomā nevar panākt dalībvalstis, un ņemot vērā rīcības dimensiju un ietekmi, minēto mērķi iespējams veiksmīgāk īstenot ES līmenī – un atbilstīgi proporcionalitātes principam, jo tiek ievērots šim mērķim nepieciešamais pasākumu apjoms;

| 42. | tomēr norāda, ka EURES tīkls ir Eiropas tīkls un praksē tam jākļūst par īstu Eiropas sabiedrisku pakalpojumu nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

42.

tomēr norāda, ka EURES tīkls ir Eiropas tīkls un praksē tam jākļūst par īstu Eiropas sabiedrisku pakalpojumu nodarbinātības jomā;

| 43. | tādēļ aicina Komisiju, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, stiprināt EURES tīkla Eiropas dimensiju, īpaši izskatot iespēju piešķirt Eiropas Koordinācijas birojam pilnvaras apstiprināt EURES partnerus, kā arī vajadzības gadījumā aizstājot regulas priekšlikumā paredzēto iespēju dalībvalstīm izvirzīt prasības EURES partneriem, nosakot tiem konkrētus pienākumus; |
| --- | --- |

43.

tādēļ aicina Komisiju, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus, stiprināt EURES tīkla Eiropas dimensiju, īpaši izskatot iespēju piešķirt Eiropas Koordinācijas birojam pilnvaras apstiprināt EURES partnerus, kā arī vajadzības gadījumā aizstājot regulas priekšlikumā paredzēto iespēju dalībvalstīm izvirzīt prasības EURES partneriem, nosakot tiem konkrētus pienākumus;

| 44. | uzskata: lai EURES tīkls veiksmīgi darbotos ES tālākajos un salu reģionos, kur ir augsts bezdarba līmenis, īpaši jauniešu vidū, ES un dalībvalstu iestādēm jāpievērš pienācīga uzmanība šo reģionu pastāvīgajiem nelabvēlīgajiem strukturālajiem un ģeogrāfiskajiem apstākļiem, kas jo īpaši apgrūtina darba ņēmēju mobilitāti; |
| --- | --- |

44.

uzskata: lai EURES tīkls veiksmīgi darbotos ES tālākajos un salu reģionos, kur ir augsts bezdarba līmenis, īpaši jauniešu vidū, ES un dalībvalstu iestādēm jāpievērš pienācīga uzmanība šo reģionu pastāvīgajiem nelabvēlīgajiem strukturālajiem un ģeogrāfiskajiem apstākļiem, kas jo īpaši apgrūtina darba ņēmēju mobilitāti;

Nobeiguma ieteikumi

| 45. | iesaka un prasa Eiropas Komisijai ierosināt jaunus instrumentus, lai atbalstītu mobilo darba ņēmēju integrāciju, izmantojot struktūrfondus; |
| --- | --- |

45.

iesaka un prasa Eiropas Komisijai ierosināt jaunus instrumentus, lai atbalstītu mobilo darba ņēmēju integrāciju, izmantojot struktūrfondus;

| 46. | uzskata, ka EURES tīkla darbība būs veiksmīga, ja dalībvalstis lielākā mērā ņems vērā ES reģionu un/vai vietējo pašvaldību intereses, un tādēļ iesaka regulā iekļaut prasību, ka EURES partneru sadarbība praksē īstenojama, ņemot vērā ES reģionu un/vai vietējo pašvaldību atšķirīgās iezīmes; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka EURES tīkla darbība būs veiksmīga, ja dalībvalstis lielākā mērā ņems vērā ES reģionu un/vai vietējo pašvaldību intereses, un tādēļ iesaka regulā iekļaut prasību, ka EURES partneru sadarbība praksē īstenojama, ņemot vērā ES reģionu un/vai vietējo pašvaldību atšķirīgās iezīmes;

| 47. | ierosina īpaši ņemt vērā to, ka vietējais un reģionālais līmenis ir iedzīvotājiem, arī darba meklētājiem un darba devējiem, vistuvākais līmenis, un līdz ar to darba tirgus galvenokārt ir reģionāls. |
| --- | --- |

47.

ierosina īpaši ņemt vērā to, ka vietējais un reģionālais līmenis ir iedzīvotājiem, arī darba meklētājiem un darba devējiem, vistuvākais līmenis, un līdz ar to darba tirgus galvenokārt ir reģionāls.

II.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Juridiskā atbildība par kopīgajā IT platformā izvietotās informācijas būtisko un tehnisko kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz datiem par brīvajām darbvietām, gulstas uz tās organizācijas pleciem, kura šo informāciju darījusi pieejamu saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai dalībvalstu noteiktajiem standartiem. Komisijai būtu jāveicina sadarbība, lai padarītu iespējamu jebkādas krāpšanas vai ļaunprātīgas izmantošanas agrīnu atklāšanu attiecībā uz informācijas apmaiņu Eiropas līmenī. | Juridiskā atbildība par kopīgajā IT platformā izvietotās informācijas būtisko un tehnisko kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz datiem par brīvajām darbvietām, gulstas uz tās organizācijas pleciem, kura šo informāciju darījusi pieejamu saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai dalībvalstu noteiktajiem standartiem. Komisijai
  būtu
  jāveicina
  visu iesaistīto pušu, tostarp pašu iedzīvotāju,
  sadarbība, lai padarītu iespējamu jebkādas krāpšanas vai ļaunprātīgas izmantošanas agrīnu atklāšanu attiecībā uz informācijas apmaiņu Eiropas līmenī
  , un jārada pieejami mehānismi un līdzekļi, ar kuriem ziņot par pārkāpumiem
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Juridiskā atbildība par kopīgajā IT platformā izvietotās informācijas būtisko un tehnisko kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz datiem par brīvajām darbvietām, gulstas uz tās organizācijas pleciem, kura šo informāciju darījusi pieejamu saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai dalībvalstu noteiktajiem standartiem. Komisijai būtu jāveicina sadarbība, lai padarītu iespējamu jebkādas krāpšanas vai ļaunprātīgas izmantošanas agrīnu atklāšanu attiecībā uz informācijas apmaiņu Eiropas līmenī.

Juridiskā atbildība par kopīgajā IT platformā izvietotās informācijas būtisko un tehnisko kvalitāti, jo īpaši attiecībā uz datiem par brīvajām darbvietām, gulstas uz tās organizācijas pleciem, kura šo informāciju darījusi pieejamu saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem un/vai dalībvalstu noteiktajiem standartiem. Komisijai
  būtu
  jāveicina
  visu iesaistīto pušu, tostarp pašu iedzīvotāju,
  sadarbība, lai padarītu iespējamu jebkādas krāpšanas vai ļaunprātīgas izmantošanas agrīnu atklāšanu attiecībā uz informācijas apmaiņu Eiropas līmenī
  , un jārada pieejami mehānismi un līdzekļi, ar kuriem ziņot par pārkāpumiem
  .

Pamatojums

Ir ārkārtīgi svarīgi, lai izsludinātā informācija par darba piedāvājumiem būtu ticama un spētu aizsargāt darba ņēmēju pret krāpšanu un ļaunprātīgu izmantošanu. Tādēļ Komisijai jāiesaistās pašai un jāiesaista arī dalībvalstis tādu mehānismu izstrādē, kas nodrošinātu sadarbību, pārkāpumu atklāšanu un ziņošanu par tiem.

2. grozījums

1. pants. Priekšmets

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Regulas mērķis ir veicināt darba ņēmēju pārvietošanās brīvības īstenošanu Savienībā saskaņā ar LESD 45. pantu, izstrādājot kopīgu sistēmu sadarbībai starp dalībvalstīm un Komisiju. | 1.   Regulas mērķis ir veicināt darba ņēmēju pārvietošanās brīvības īstenošanu Savienībā saskaņā ar LESD 45. pantu, izstrādājot
  izmantojot kopīgu sistēmu, sadarbībai starp dalībvalstīm un

  Komisijukas ļautu pārveidot Eiropas nodarbinātības dienestu tīklu EURES par efektīvu instrumentu darba ņēmēju mobilitātes veicināšanai Savienībā. |
| 2.   Pirmā punkta nolūkā regulā paredzēti mērķi, principi un noteikumi tādās jomās kā | 2.   Pirmā punkta nolūkā regulā paredzēti mērķi, principi un noteikumi tādās jomās kā |
| a) | sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz datu apmaiņu par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tai sekojoša darba ņēmēju iekārtošana darbā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Regulas mērķis ir veicināt darba ņēmēju pārvietošanās brīvības īstenošanu Savienībā saskaņā ar LESD 45. pantu, izstrādājot kopīgu sistēmu sadarbībai starp dalībvalstīm un Komisiju.

1.   Regulas mērķis ir veicināt darba ņēmēju pārvietošanās brīvības īstenošanu Savienībā saskaņā ar LESD 45. pantu, izstrādājot
  izmantojot kopīgu sistēmu, sadarbībai starp dalībvalstīm un

  Komisijukas ļautu pārveidot Eiropas nodarbinātības dienestu tīklu EURES par efektīvu instrumentu darba ņēmēju mobilitātes veicināšanai Savienībā.

2.   Pirmā punkta nolūkā regulā paredzēti mērķi, principi un noteikumi tādās jomās kā

2.   Pirmā punkta nolūkā regulā paredzēti mērķi, principi un noteikumi tādās jomās kā

a)

sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz datu apmaiņu par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tai sekojoša darba ņēmēju iekārtošana darbā;

| a) | sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz datu apmaiņu par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tai sekojoša darba ņēmēju iekārtošana darbā; |
| --- | --- |

a)

sadarbība starp dalībvalstīm un Komisiju attiecībā uz datu apmaiņu par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tai sekojoša darba ņēmēju iekārtošana darbā;

| b) | dalībvalstu darbības un dalībvalstu savstarpējas darbības, lai veicinātu līdzsvara sasniegšanu starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības darba tirgū ar nolūku nodrošināt augsta līmeņa nodarbinātību; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu darbības un dalībvalstu savstarpējas darbības, lai veicinātu līdzsvara sasniegšanu starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības darba tirgū ar nolūku nodrošināt augsta līmeņa nodarbinātību;

| b) | dalībvalstu darbības un dalībvalstu savstarpējas darbības, lai veicinātu līdzsvara sasniegšanu starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības darba tirgū ar nolūku nodrošināt augsta līmeņa nodarbinātību; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstu darbības un dalībvalstu savstarpējas darbības, lai veicinātu līdzsvara sasniegšanu starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības darba tirgū ar nolūku nodrošināt augsta līmeņa nodarbinātību;

| c) | Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkla darbība starp dalībvalstīm un Komisiju; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkla darbība starp dalībvalstīm un Komisiju;

| c) | Eiropas Nodarbinātības dienestu
  EURES tīkla struktūra un darbībastarp dalībvalstīm un Komisiju; |
| --- | --- |

c)

Eiropas Nodarbinātības dienestu
  EURES tīkla struktūra un darbībastarp dalībvalstīm un Komisiju;

| d) | saistītie mobilitātes atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem un darba devējiem. |
| --- | --- |

d)

saistītie mobilitātes atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem un darba devējiem.

| d) | saistītie mobilitātes atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem un darba devējiem. |
| --- | --- |

d)

saistītie mobilitātes atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem un darba devējiem.

Pamatojums

Ir svarīgi uzsvērt, ka gaidāmās regulas mērķis ir stiprināt un paplašināt Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkla EURES izmantošanu saskaņā ar Komisijas 2002. gada 23. decembra Lēmumu Nr. 2003/8/EK un Komisijas 2012. gada 26. novembra Īstenošanas lēmumu Nr. 2012/733/ES, kas tiks atcelts ar regulas priekšlikuma spēkā stāšanos. Priekšlikumā, piemēram, 10. panta 3. punktā, ir skaidri norādīts, ka valsts nodarbinātības dienesti, kuri piedalījušies EURES tīklā šīs regulas spēkā stāšanās brīdī, piecus gadus drīkst piemērot atbrīvojumu no 8. panta noteikumiem. Turklāt pēc šā priekšlikuma pieņemšanas varētu palikt spēkā daudzi Eiropas Koordinācijas biroja (2010/C 311/05, DOUE 16.11.2010.) pieņemtās EURES hartas pamatprincipi, kas nav ietverti noteikumos, kurus ar 35. pantu atzīst par spēkā neesošiem. Visbeidzot, 1. panta 2. punkta d) apakšpunkta jaunās redakcijas mērķis ir padarīt to saprotamāku.

3. grozījums

2. pants. Definīcijas

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:






  a) | “valsts nodarbinātības dienesti” ir tādas dalībvalstu organizācijas, kā daļa no attiecīgajām ministrijām, valsts organizācijām vai sabiedrībām, kas ir publisko tiesību subjekti un kuras ir atbildīgas par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

a)

“valsts nodarbinātības dienesti” ir tādas dalībvalstu organizācijas, kā daļa no attiecīgajām ministrijām, valsts organizācijām vai sabiedrībām, kas ir publisko tiesību subjekti un kuras ir atbildīgas par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs;

| b) | “nodarbinātības dienesti” ir ikviena juridiska vai fiziska persona, kas likumīgi darbojas dalībvalstī un sniedz darba meklētājiem ar darba atrašanu saistītus pakalpojumus un darba devējiem ar darba ņēmēju pieņemšanu darbā saistītus pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

“nodarbinātības dienesti” ir ikviena juridiska vai fiziska persona, kas likumīgi darbojas dalībvalstī un sniedz darba meklētājiem ar darba atrašanu saistītus pakalpojumus un darba devējiem ar darba ņēmēju pieņemšanu darbā saistītus pakalpojumus;

Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “valsts nodarbinātības dienesti” ir tādas dalībvalstu organizācijas, kā daļa no attiecīgajām ministrijām, valsts organizācijām vai sabiedrībām, kas ir publisko tiesību subjekti un kuras ir atbildīgas par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

a)

“valsts nodarbinātības dienesti” ir tādas dalībvalstu organizācijas, kā daļa no attiecīgajām ministrijām, valsts organizācijām vai sabiedrībām, kas ir publisko tiesību subjekti un kuras ir atbildīgas par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs;

| b) | “nodarbinātības dienesti” ir ikviena publiska vai privāta juridiska vai fiziska persona, kas likumīgi darbojas dalībvalstī un, ja tā ir privātpersona, tad neatkarīgi no tā, vai tās nolūks ir gūt peļņu vai ne, un kas sniedz darba meklētājiem ar darba atrašanu saistītus pakalpojumus un darba devējiem ar darba ņēmēju pieņemšanu darbā saistītus pakalpojumus; |
| --- | --- |

b)

“nodarbinātības dienesti” ir ikviena publiska vai privāta juridiska vai fiziska persona, kas likumīgi darbojas dalībvalstī un, ja tā ir privātpersona, tad neatkarīgi no tā, vai tās nolūks ir gūt peļņu vai ne, un kas sniedz darba meklētājiem ar darba atrašanu saistītus pakalpojumus un darba devējiem ar darba ņēmēju pieņemšanu darbā saistītus pakalpojumus;

| c) | “brīvā darbvieta” nozīmē nodarbinātības piedāvājumu, tostarp mācekļa praksi un stažēšanos, ko uzskata par darbu; |
| --- | --- |

c)

“brīvā darbvieta” nozīmē nodarbinātības piedāvājumu, tostarp mācekļa praksi un stažēšanos, ko uzskata par darbu;

| d) | “informācijas apkopošana un izplatīšana” ir informācijas par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV apmaiņa un apstrāde; |
| --- | --- |

d)

“informācijas apkopošana un izplatīšana” ir informācijas par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV apmaiņa un apstrāde;

| e) | “kopīga IT platforma” ir IT infrastruktūra un ar to saistītās platformas, kas izstrādātas Eiropas līmenī, lai veiktu informācijas apkopošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

e)

“kopīga IT platforma” ir IT infrastruktūra un ar to saistītās platformas, kas izstrādātas Eiropas līmenī, lai veiktu informācijas apkopošanu un izplatīšanu;

| f) | darba ņēmēja “iekārtošana darbā” pie darba devēja, ko veic nodarbinātības dienests, vai darba ņēmēja “pieņemšana darbā” pie darba devēja ir starpnieka pakalpojuma sniegšana starp piedāvājumu un pieprasījumu, kura mērķis ir aizpildīt brīvo darbvietu; |
| --- | --- |

f)

darba ņēmēja “iekārtošana darbā” pie darba devēja, ko veic nodarbinātības dienests, vai darba ņēmēja “pieņemšana darbā” pie darba devēja ir starpnieka pakalpojuma sniegšana starp piedāvājumu un pieprasījumu, kura mērķis ir aizpildīt brīvo darbvietu;

| g) | “pārrobežu darba ņēmējs” ir ikviens darba ņēmējs, kurš strādā algotu darbu dalībvalstī un dzīvo citā dalībvalstī, kurā parasti atgriežas katru dienu vai vismaz reizi nedēļā. |
| --- | --- |

g)

“pārrobežu darba ņēmējs” ir ikviens darba ņēmējs, kurš strādā algotu darbu dalībvalstī un dzīvo citā dalībvalstī, kurā parasti atgriežas katru dienu vai vismaz reizi nedēļā.

| c) | “brīvā darbvieta” nozīmē nodarbinātības piedāvājumu, tostarp mācekļa praksi un stažēšanos, ko uzskata par darbu; |
| --- | --- |

c)

“brīvā darbvieta” nozīmē nodarbinātības piedāvājumu, tostarp mācekļa praksi un stažēšanos, ko uzskata par darbu;

| d) | “informācijas apkopošana un izplatīšana” ir informācijas par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV apmaiņa un apstrāde; |
| --- | --- |

d)

“informācijas apkopošana un izplatīšana” ir informācijas par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV apmaiņa un apstrāde;

| e) | “kopīga IT platforma” ir IT infrastruktūra un ar to saistītās platformas, kas izstrādātas Eiropas līmenī, lai veiktu informācijas apkopošanu un izplatīšanu; |
| --- | --- |

e)

“kopīga IT platforma” ir IT infrastruktūra un ar to saistītās platformas, kas izstrādātas Eiropas līmenī, lai veiktu informācijas apkopošanu un izplatīšanu;

| f) | darba ņēmēja “iekārtošana darbā” pie darba devēja, ko veic nodarbinātības dienests, vai darba ņēmēja “pieņemšana darbā” pie darba devēja ir starpnieka pakalpojuma sniegšana starp piedāvājumu un pieprasījumu, kura mērķis ir aizpildīt brīvo darbvietu; |
| --- | --- |

f)

darba ņēmēja “iekārtošana darbā” pie darba devēja, ko veic nodarbinātības dienests, vai darba ņēmēja “pieņemšana darbā” pie darba devēja ir starpnieka pakalpojuma sniegšana starp piedāvājumu un pieprasījumu, kura mērķis ir aizpildīt brīvo darbvietu;

| g) | “pārrobežu darba ņēmējs” ir ikviens darba ņēmējs, kurš strādā algotu darbu dalībvalstī un dzīvo citā dalībvalstī, kurā parasti atgriežas katru dienu vai vismaz reizi nedēļā. |
| --- | --- |

g)

“pārrobežu darba ņēmējs” ir ikviens darba ņēmējs, kurš strādā algotu darbu dalībvalstī un dzīvo citā dalībvalstī, kurā parasti atgriežas katru dienu vai vismaz reizi nedēļā.

Pamatojums

Normatīvās interpretācijas skaidrības un juridiskās noteiktības labad ir jāizvairās no netieša formulējuma, definējot nodarbinātības dienestus dalībvalstīs. Mērķis ir skaidri definēt dažādos veidus, kā var sniegt šos pakalpojumus, tai skaitā arī peļņas gūšanas nolūkā. Tas atbilst ES judikatūrai (8) un Komisijas izpratnei par nodarbinātības dienestiem un vispārējas nozīmes pakalpojumiem (9). Šis formulējums atspoguļo viedokli, ka jebkurai publiskai politikai, kas orientēta uz vispārējās nodarbinātības mērķa sasniegšanu, ir jāatbalsta publiskā un privātā sektora partnerība visos teritoriālajos līmeņos, ļaujot privātajām aģentūrām sniegt informācijas, profesionālās orientācijas un starpniecības pakalpojumus nodarbinātības jomā.

4. grozījums

II nodaļa.

(EURES tīkla izveide) un 3. pants (Izveide)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| II NODAĻA.

  EURES TĪKLA IZVEIDE
  3. pants
  Izveide
  Ar šo regulu tiek izveidots Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (“EURES tīkls”). | II NODAĻA.

  EURES TĪKLA STRUKTŪRA

  IZVEIDE



  3. pants


  Izveide


  Ar šo regulu tiek izveidots Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (“EURES tīkls”). |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

II NODAĻA.

EURES TĪKLA IZVEIDE

3. pants

Izveide

Ar šo regulu tiek izveidots Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (“EURES tīkls”).

II NODAĻA.

EURES TĪKLA STRUKTŪRA

  IZVEIDE

3. pants

Izveide

Ar šo regulu tiek izveidots Eiropas Nodarbinātības dienestu tīkls (“EURES tīkls”).

Pamatojums

Kā jau paskaidrots 2. grozījumā, ar izskatāmo regulas priekšlikumu netiek izveidots EURES tīkls, bet gan atjaunināta tā struktūra un darbība. II nodaļas virsraksts jāpielāgo tās konkrētajam priekšmetam, t.i., EURES tīkla struktūra. Savukārt 3. pantu var svītrot.

5. grozījums

4. pants. Struktūra, uzdevumi un kopīgie pienākumi

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   EURES tīkls ietver šādas organizāciju kategorijas:






  a) | Eiropas Komisija, kas, izmantojot Eiropas Koordinācijas biroju, ir atbildīga par palīdzību EURES tīklam darbību veikšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   EURES tīkls ietver šādas organizāciju kategorijas:

a)

Eiropas Komisija, kas, izmantojot Eiropas Koordinācijas biroju, ir atbildīga par palīdzību EURES tīklam darbību veikšanā;

| b) | EURES dalībnieki – dalībvalstu norīkotas iestādes, kas ir atbildīgas par šīs regulas piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, t. i., valsts koordinācijas biroji; |
| --- | --- |

b)

EURES dalībnieki – dalībvalstu norīkotas iestādes, kas ir atbildīgas par šīs regulas piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, t. i., valsts koordinācijas biroji;

1.   EURES tīkls ietver šādas organizāciju kategorijas:

| a) | Eiropas Komisija, kas, izmantojot Eiropas Koordinācijas biroju, ir atbildīga par palīdzību EURES tīklam darbību veikšanā; |
| --- | --- |

a)

Eiropas Komisija, kas, izmantojot Eiropas Koordinācijas biroju, ir atbildīga par palīdzību EURES tīklam darbību veikšanā;

| b) | EURES dalībnieki – dalībvalstu norīkotas iestādes, kas ir atbildīgas par šīs regulas piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, t. i., valsts koordinācijas biroji; |
| --- | --- |

b)

EURES dalībnieki – dalībvalstu norīkotas iestādes, kas ir atbildīgas par šīs regulas piemērošanu attiecīgajā dalībvalstī, t. i., valsts koordinācijas biroji;

| c) | EURES partneri – organizācijas, kuras dalībvalstis ir pilnvarojušas sniegt valsts, reģiona un/vai vietēja līmeņa atbalstu, apkopojot un izplatot informāciju un piedāvājot atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem. |
| --- | --- |

c)

EURES partneri – organizācijas, kuras dalībvalstis ir pilnvarojušas sniegt valsts, reģiona un/vai vietēja līmeņa atbalstu, apkopojot un izplatot informāciju un piedāvājot atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem.

| c) | EURES partneri – organizācijas, kuras dalībvalstis ir pilnvarojušas sniegt valsts, reģiona un/vai vietēja līmeņa atbalstu, apkopojot un izplatot informāciju un piedāvājot atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem, kā arī

  EURES

  pārrobežu partnerības. |
| --- | --- |

c)

EURES partneri – organizācijas, kuras dalībvalstis ir pilnvarojušas sniegt valsts, reģiona un/vai vietēja līmeņa atbalstu, apkopojot un izplatot informāciju un piedāvājot atbalsta pakalpojumus darba ņēmējiem un darba devējiem, kā arī

  EURES

  pārrobežu partnerības.

2.   Atbilstīgi attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem visas EURES tīklā iesaistītās organizācijas, cieši sadarbojoties, aktīvi nodrošina iespējas, kuras piedāvā darbaspēka mobilitāte Savienībā, un cenšas uzlabot veidus un līdzekļus, kā darba ņēmējiem un darba devējiem izmantot šīs iespējas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī.

2.   Atbilstīgi attiecīgajiem uzdevumiem un pienākumiem visas EURES tīklā iesaistītās organizācijas, cieši sadarbojoties, aktīvi nodrošina iespējas, kuras piedāvā darbaspēka mobilitāte Savienībā, un cenšas uzlabot veidus un līdzekļus, kā darba ņēmējiem un darba devējiem izmantot šīs iespējas vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas, valsts un jo īpaši reģionālajā un/vai vietējā līmenī.

Pamatojums

4. panta 1. punkta c) apakšpunktā EURES pārrobežu partnerībām nevajadzētu piemērot dalībvalstu atļauju procedūru, un tās būtu jāmin atsevišķi kā sui generis struktūra.

Ar ierosināto grozījumu 4. panta 2. punkta redakcijā vēlamies uzsvērt, ka svarīga nozīme darba tirgū ir (vai vajadzētu būt) teritoriālajām struktūrām, kuras ir mazākas nekā valsts struktūras. Šajā sakarā RK atzinumā “Vietējo un reģionālo pašvaldību loma izaugsmes un nodarbinātības veicināšanā” (2013/C 62/14) uzsvērts, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir atbildīgas par dažādu politiku, to skaitā nodarbinātības politikas, īstenošanu.

6. grozījums

6. pants. Eiropas Koordinācijas biroja pienākumi

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6. pants
  Eiropas Koordinācijas biroja pienākumi | 6. pants
  Eiropas Koordinācijas biroja funkcijas
  pienākumi |
| 1.   Eiropas Koordinācijas birojs uzņemas šādus pienākumus: | 1.   Eiropas Koordinācijas birojs uzņemas šādus pienākumus: |
| a) | noteikt saskaņotu sistēmu un sniegt horizontālu atbalstu EURES tīklam, tostarp |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6. pants

Eiropas Koordinācijas biroja pienākumi

6. pants

Eiropas Koordinācijas biroja funkcijas
  pienākumi

1.   Eiropas Koordinācijas birojs uzņemas šādus pienākumus:

1.   Eiropas Koordinācijas birojs uzņemas šādus pienākumus:

a)

noteikt saskaņotu sistēmu un sniegt horizontālu atbalstu EURES tīklam, tostarp

| a) | organizēt
  noteikt saskaņotu sistēmu un sniegt horizontālu atbalstu EURES tīklam, tostarp |
| --- | --- |

a)

organizēt
  noteikt saskaņotu sistēmu un sniegt horizontālu atbalstu EURES tīklam, tostarp

| i) | sadarbībā ar citiem attiecīgajiem Savienības informācijas, konsultāciju dienestiem vai tīkliem un iniciatīvām pārvaldīt un attīstīt Eiropas darba mobilitātes portālu (“EURES portāls”) un saistītos IT pakalpojumus, tostarp sistēmas un procedūras, lai apmainītos ar informāciju par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tādiem papilddokumentiem kā kvalifikācijas apliecības u. c.; |
| --- | --- |

i)

sadarbībā ar citiem attiecīgajiem Savienības informācijas, konsultāciju dienestiem vai tīkliem un iniciatīvām pārvaldīt un attīstīt Eiropas darba mobilitātes portālu (“EURES portāls”) un saistītos IT pakalpojumus, tostarp sistēmas un procedūras, lai apmainītos ar informāciju par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tādiem papilddokumentiem kā kvalifikācijas apliecības u. c.;

| i) | sadarbībā ar citiem attiecīgajiem Savienības informācijas, konsultāciju dienestiem vai tīkliem un iniciatīvām pārvaldīt un attīstīt Eiropas darba mobilitātes portālu (“EURES portāls”) un saistītos IT pakalpojumus, tostarp sistēmas un procedūras, lai apmainītos ar informāciju par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tādiem papilddokumentiem kā kvalifikācijas apliecības u. c.; |
| --- | --- |

i)

sadarbībā ar citiem attiecīgajiem Savienības informācijas, konsultāciju dienestiem vai tīkliem un iniciatīvām pārvaldīt un attīstīt Eiropas darba mobilitātes portālu (“EURES portāls”) un saistītos IT pakalpojumus, tostarp sistēmas un procedūras, lai apmainītos ar informāciju par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV un tādiem papilddokumentiem kā kvalifikācijas apliecības u. c.;

| ii) | nodrošināt informācijas un saziņas pasākumus; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt informācijas un saziņas pasākumus;

| ii) | nodrošināt informācijas un saziņas pasākumus; |
| --- | --- |

ii)

nodrošināt informācijas un saziņas pasākumus;

| iii) | nodrošināt kopīgu apmācības programmu EURES personālam; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt kopīgu apmācības programmu EURES personālam;

| iii) | nodrošināt kopīgu apmācības programmu EURES personālam; |
| --- | --- |

iii)

nodrošināt kopīgu apmācības programmu EURES personālam;

| iv) | veicināt sadarbības tīklu veidošanu, apmaiņu ar labāko praksi un savstarpēju mācīšanos EURES tīklā; |
| --- | --- |

iv)

veicināt sadarbības tīklu veidošanu, apmaiņu ar labāko praksi un savstarpēju mācīšanos EURES tīklā;

| iv) | veicināt sadarbības tīklu veidošanu, apmaiņu ar labāko praksi un savstarpēju mācīšanos EURES tīklā; |
| --- | --- |

iv)

veicināt sadarbības tīklu veidošanu, apmaiņu ar labāko praksi un savstarpēju mācīšanos EURES tīklā;

| b) | analizēt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti; |
| --- | --- |

b)

analizēt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti;

| b) | analizēt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, noskaidrojot reģionālās un/vai vietējās īpatnības; |
| --- | --- |

b)

analizēt ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, noskaidrojot reģionālās un/vai vietējās īpatnības;

| c) | izstrādāt atbilstošu sistēmu sadarbībai un informācijas apkopošanai un izplatīšanai Savienībā attiecībā uz mācekļa praksi un stažēšanos saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt atbilstošu sistēmu sadarbībai un informācijas apkopošanai un izplatīšanai Savienībā attiecībā uz mācekļa praksi un stažēšanos saskaņā ar šo regulu;

| c) | izstrādāt atbilstošu sistēmu sadarbībai un informācijas apkopošanai un izplatīšanai Savienībā attiecībā uz mācekļa praksi un stažēšanos saskaņā ar šo regulu; |
| --- | --- |

c)

izstrādāt atbilstošu sistēmu sadarbībai un informācijas apkopošanai un izplatīšanai Savienībā attiecībā uz mācekļa praksi un stažēšanos saskaņā ar šo regulu;

| d) | veikt EURES darbības un tā nodarbinātības rādītāju uzraudzību un novērtēšanu sadarbībā ar EURES dalībniekiem. |
| --- | --- |

d)

veikt EURES darbības un tā nodarbinātības rādītāju uzraudzību un novērtēšanu sadarbībā ar EURES dalībniekiem.

| d) | veikt EURES darbības un tā nodarbinātības rādītāju uzraudzību un novērtēšanu sadarbībā ar EURES dalībniekiem, īpašu uzmanību pievēršot reģionālajai un/vai vietējai dimensijai, kā arī formulējot priekšlikumus uzlabojumiem, ko birojs uzskata par vajadzīgiem. |
| --- | --- |

d)

veikt EURES darbības un tā nodarbinātības rādītāju uzraudzību un novērtēšanu sadarbībā ar EURES dalībniekiem, īpašu uzmanību pievēršot reģionālajai un/vai vietējai dimensijai, kā arī formulējot priekšlikumus uzlabojumiem, ko birojs uzskata par vajadzīgiem.

2.   Daudzgadu darba programmas tiek izstrādātas, apspriežoties ar 11. pantā minēto EURES koordinācijas grupu.

2.   Eiropas Koordinācijas birojs Daudzgadu darba programmas pieņem
  tiek izstrādātas, apspriežoties ar 11. pantā minēto EURES koordinācijas grupu.

Pamatojums

Termins “funkcijas” ir precīzāks un balstīts uz tiesisko noteiktību. Izmaiņas 1. punkta a) apakšpunktā ir teksta redakcijas tehnisks uzlabojums, lai uzsvērtu, ka EURES portāls jau darbojas. Jo plašāka un pilnīgāka būs sniegtā informācija par teritoriālajām struktūrām, kuras ir mazākas nekā valsts struktūras, jo efektīvāka būs EURES darbības rezultātu nodarbinātības jomā pārraudzība un novērtējums. Tāpēc šā biroja darbības jomā jāietver arī priekšlikumu izstrāde uzlabojumiem. Visbeidzot, regulas tekstā ieteicams precizēt prasību par daudzgadu darba programmas izstrādi. 2. punkta sākotnējā redakcijā nav skaidri norādīts, uz kā balstīta Koordinācijas biroja funkcija, kas visdrīzāk netieši saistīta ar EURES pamatnostādnēm (EURES hartas 2.4.1. punkts).

7. grozījums

7. pants. Valstu koordinācijas biroju pienākumi

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 7. pants
  Valstu koordinācijas biroju pienākumi | 7. pants
  Valstu koordinācijas biroju funkcijas
  pienākumi |
| 1.   Katrs valsts koordinācijas birojs ir atbildīgs par | 1.   Katrs valsts koordinācijas birojs cita starpā nodrošina
  ir atbildīgs par |
| a) | sadarbību ar Komisiju un citām dalībvalstīm informācijas apkopošanas un izplatīšanas jomā saskaņā ar III nodaļu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

7. pants

Valstu koordinācijas biroju pienākumi

7. pants

Valstu koordinācijas biroju funkcijas
  pienākumi

1.   Katrs valsts koordinācijas birojs ir atbildīgs par

1.   Katrs valsts koordinācijas birojs cita starpā nodrošina
  ir atbildīgs par

a)

sadarbību ar Komisiju un citām dalībvalstīm informācijas apkopošanas un izplatīšanas jomā saskaņā ar III nodaļu;

| b) | EURES darba organizēšanu dalībvalstī, tostarp atbalsta pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar IV nodaļu; |
| --- | --- |

b)

EURES darba organizēšanu dalībvalstī, tostarp atbalsta pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar IV nodaļu;

| a) | sadarbību ar Komisiju un citām dalībvalstīm informācijas apkopošanas un izplatīšanas jomā saskaņā ar III nodaļu; |
| --- | --- |

a)

sadarbību ar Komisiju un citām dalībvalstīm informācijas apkopošanas un izplatīšanas jomā saskaņā ar III nodaļu;

| b) | EURES darba organizēšanu dalībvalstī, tostarp atbalsta pakalpojumu sniegšanu, īpašu uzmanību pievēršot reģionālajai un/vai vietējai dimensijai, saskaņā ar IV nodaļu; |
| --- | --- |

b)

EURES darba organizēšanu dalībvalstī, tostarp atbalsta pakalpojumu sniegšanu, īpašu uzmanību pievēršot reģionālajai un/vai vietējai dimensijai, saskaņā ar IV nodaļu;

| c) | attiecīgās dalībvalsts darbību koordinēšanu iekšienē un ar citām dalībvalstīm saskaņā ar V nodaļu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgās dalībvalsts darbību koordinēšanu iekšienē un ar citām dalībvalstīm saskaņā ar V nodaļu.

| c) | attiecīgās dalībvalsts darbību koordinēšanu iekšienē un ar citām dalībvalstīm saskaņā ar V nodaļu. |
| --- | --- |

c)

attiecīgās dalībvalsts darbību koordinēšanu iekšienē un ar citām dalībvalstīm saskaņā ar V nodaļu.

2.   Valsts koordinācijas birojs īsteno arī horizontālu atbalstu valsts līmenī, kuru nodrošina Eiropas Koordinācijas birojs, kā minēts 6. pantā, vajadzības gadījumā cieši sadarbojoties ar Eiropas Koordinācijas biroju un citu valstu koordinācijas birojiem. Minētās horizontālās atbalsta darbības ietver:

2.   Valsts koordinācijas birojs īsteno arī horizontālu atbalstu valsts līmenī, kuru nodrošina Eiropas Koordinācijas birojs, kā minēts 6. pantā, vajadzības gadījumā cieši sadarbojoties ar Eiropas Koordinācijas biroju un citu valstu koordinācijas birojiem. Šajā nolūkā katram valsts koordinācijas birojam
  Minētās horizontālās atbalsta darbības ietver:

| a) | informācijas vākšanu un pārbaudi par EURES partneriem, kuri darbojas no savas valsts teritorijas, par darbībām, kā arī darba ņēmējiem un darba devējiem sniegto atbalsta pakalpojumu apjomu, lai publicētu šo informāciju, tostarp EURES portālā; |
| --- | --- |

a)

informācijas vākšanu un pārbaudi par EURES partneriem, kuri darbojas no savas valsts teritorijas, par darbībām, kā arī darba ņēmējiem un darba devējiem sniegto atbalsta pakalpojumu apjomu, lai publicētu šo informāciju, tostarp EURES portālā;

| a) | jāvāc un jāpārbauda informācija vākšanu un pārbaudi par EURES partneriem, kuri darbojas no savas valsts teritorijas, par darbībām, kā arī darba ņēmējiem un darba devējiem sniegto atbalsta pakalpojumu apjomu, lai publicētu šo informāciju, tostarp EURES portālā; |
| --- | --- |

a)

jāvāc un jāpārbauda informācija vākšanu un pārbaudi par EURES partneriem, kuri darbojas no savas valsts teritorijas, par darbībām, kā arī darba ņēmējiem un darba devējiem sniegto atbalsta pakalpojumu apjomu, lai publicētu šo informāciju, tostarp EURES portālā;

| b) | sagatavošanās kursu nodrošināšanu saistībā ar EURES darbību, personāla atlasi līdzdalībai kopējā apmācību programmā un savstarpējos mācību pasākumos; |
| --- | --- |

b)

sagatavošanās kursu nodrošināšanu saistībā ar EURES darbību, personāla atlasi līdzdalībai kopējā apmācību programmā un savstarpējos mācību pasākumos;

| b) | jānodrošina sagatavošanās kursi
  u nodrošināšanu saistībā ar EURES darbību, un jāveic personāla atlase
  i līdzdalībai kopējā apmācību programmā un savstarpējos mācību pasākumos; |
| --- | --- |

b)

jānodrošina sagatavošanās kursi
  u nodrošināšanu saistībā ar EURES darbību, un jāveic personāla atlase
  i līdzdalībai kopējā apmācību programmā un savstarpējos mācību pasākumos;

| c) | ar 28. un 29. pantu saistīto datu vākšanu un analīzi. |
| --- | --- |

c)

ar 28. un 29. pantu saistīto datu vākšanu un analīzi.

| c) | jāizstrādā gada darba programma atbilstīgi 28. pantā noteiktajam, kā arī jāvāc un jāanalizē dati, kas paredzēti 29. pantā
  ar 28. un 29. pantu saistīto datu vākšanu un analīzi. |
| --- | --- |

c)

jāizstrādā gada darba programma atbilstīgi 28. pantā noteiktajam, kā arī jāvāc un jāanalizē dati, kas paredzēti 29. pantā
  ar 28. un 29. pantu saistīto datu vākšanu un analīzi.

3.   Ar nolūku publicēt, tostarp EURES portālā, valsts koordinācijas birojs darba ņēmēju un darba devēju interesēs pārbauda, regulāri atjaunina un savlaicīgi izplata šādu valsts līmenī pieejamo informāciju un norādījumus:

3.   Ar nolūku publicēt, tostarp EURES portālā, valsts koordinācijas birojs darba ņēmēju un darba devēju interesēs pārbauda, regulāri atjaunina un savlaicīgi izplata šādu valsts līmenī pieejamo informāciju un norādījumus:

| a) | dzīves un darba apstākļi; |
| --- | --- |

a)

dzīves un darba apstākļi;

| b) | administratīvās procedūras attiecībā uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

b)

administratīvās procedūras attiecībā uz nodarbinātību;

| c) | darba ņēmējiem piemērojamie noteikumi; |
| --- | --- |

c)

darba ņēmējiem piemērojamie noteikumi;

| d) | mācekļa prakse un stažēšanās; |
| --- | --- |

d)

mācekļa prakse un stažēšanās;

| e) | vajadzības gadījumā pārrobežu darba ņēmēju stāvoklis, īpaši pārrobežu reģionos. |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā pārrobežu darba ņēmēju stāvoklis, īpaši pārrobežu reģionos.

| a) | dzīves un darba apstākļi; |
| --- | --- |

a)

dzīves un darba apstākļi;

| b) | administratīvās procedūras attiecībā uz nodarbinātību; |
| --- | --- |

b)

administratīvās procedūras attiecībā uz nodarbinātību;

| c) | darba ņēmējiem piemērojamie noteikumi; |
| --- | --- |

c)

darba ņēmējiem piemērojamie noteikumi;

| d) | mācekļa prakse un stažēšanās; |
| --- | --- |

d)

mācekļa prakse un stažēšanās;

| e) | vajadzības gadījumā pārrobežu darba ņēmēju stāvoklis, īpaši pārrobežu reģionos. |
| --- | --- |

e)

vajadzības gadījumā pārrobežu darba ņēmēju stāvoklis, īpaši pārrobežu reģionos.

Vajadzības gadījumā valsts koordinācijas birojs var pārbaudīt un izplatīt informāciju, sadarbojoties ar citiem informācijas un konsultāciju dienestiem un tīkliem, kā arī ar attiecīgajām iestādēm valstu līmenī, tostarp tām, kas minētas 5. pantā [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/.../ES par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā].

Vajadzības gadījumā valsts koordinācijas birojs var pārbaudīt un izplatīt informāciju, sadarbojoties ar citiem informācijas un konsultāciju dienestiem un tīkliem, kā arī ar attiecīgajām iestādēm valstu līmenī, tostarp tām, kas minētas 5. pantā [Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/.../ES par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā].

4.   Valsts koordinācijas birojs sniedz vispārēju atbalstu EURES tīklā iesaistītajām organizācijām savā teritorijā attiecībā uz sadarbību ar EURES kolēģiem citās dalībvalstīs. Tas ietver atbalstu sūdzību gadījumos, kas saistīti ar brīvajām darbvietām un pieņemšanu darbā, izmantojot EURES, kā arī sadarbību ar tādām valsts iestādēm kā darba inspekcijas.

4.   Valsts koordinācijas birojs sniedz vispārēju atbalstu EURES tīklā iesaistītajām organizācijām savā teritorijā attiecībā uz sadarbību ar EURES kolēģiem citās dalībvalstīs. Tas ietver atbalstu sūdzību gadījumos, kas saistīti ar brīvajām darbvietām un pieņemšanu darbā, izmantojot EURES, kā arī sadarbību ar tādām valsts iestādēm kā darba inspekcijas.

5.   Valsts koordinācijas birojs veicina sadarbību ar tādām ieinteresētajām personām kā profesionālās orientācijas dienesti, universitātes, tirdzniecības palātas un organizācijas, kuras ir iesaistītas mācekļa prakses un stažēšanās shēmās.

5.   Valsts koordinācijas birojs veicina sadarbību ar tādām ieinteresētajām personām kā profesionālās orientācijas dienesti, universitātes, tirdzniecības palātas un organizācijas, kuras ir iesaistītas mācekļa prakses un stažēšanās shēmās.

6.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts koordinācijas birojs saņem personālu un citus resursus, kas nepieciešami regulā noteikto uzdevumu veikšanai.

6.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka tās valsts koordinācijas birojs saņem personālu un citus resursus, kas nepieciešami regulā noteikto uzdevumu veikšanai, un pienācīgi pārstāv reģionālās un/vai vietējās intereses attiecīgajā teritorijā.

7.   Valsts koordinācijas biroju vada valsts koordinators, kurš ir 11. pantā minētās koordinācijas grupas loceklis.

7.   Valsts koordinācijas biroju vada valsts koordinators, kurš ir 11. pantā minētās koordinācijas grupas loceklis.

Pamatojums

Izmaiņas virsrakstā un 1. punkta sākumā saskaņotas ar iepriekšējo grozījumu. Papildinājums 1. punkta b) apakšpunktā ir tehnisks teksta redakcijas uzlabojums – valsts birojs nesniedz atbalsta pakalpojumus, bet gan organizē to sniegšanu. Grozījuma mērķis ir arī stiprināt EURES partneru sniegto atbalsta pakalpojumu reģionālo dimensiju. Tādā pašā nolūkā, proti, tehniski uzlabot teksta redakciju, ierosināti grozījumi 2. punkta un 3. punkta pirmajā rindkopā. Savukārt 7. panta 6. punktā ierosināts papildinājums, lai nodrošinātu, kā jau iepriekš minēts, ka visi ar darba ņēmēju mobilitāti saistītie jautājumi tiktu skatīti iespējami tuvākajā līmenī.

8. grozījums

8. pants. EURES partneru pilnvarošana

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts izstrādā sistēmu, lai pilnvarotu EURES partnerus piedalīties EURES tīklā, uzraudzītu to darbības un atbilstību valsts un Savienības tiesību aktiem, piemērojot šo regulu. Šī sistēma ir pārredzama, samērīga un palīdz ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pieteikuma iesniedzējām organizācijām un tiesību aktos paredzēto kārtību. | 1.   Katra dalībvalsts izstrādā sistēmu, lai pilnvarotu EURES partnerus piedalīties EURES tīklā, uzraudzītu to darbības un atbilstību valsts un Savienības tiesību aktiem, piemērojot šo regulu. Šī sistēma ir pārredzama, samērīga un palīdz ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pieteikuma iesniedzējām organizācijām un tiesību aktos paredzēto kārtību.


  EURES

  pārrobežu partnerības, ko ierosinājuši dienesti, kas ir teritoriāli atbildīgi par robežreģioniem, ir atbrīvoti no valstu atļauju procedūras un, kad šādas partnerības ir izveidotas, tās uzskatāmas par

  EURES

  tiesīgajiem partneriem. |
| 2.   Dalībvalstis informē Eiropas Koordinācijas biroju par valstīs ieviestajām sistēmām un attiecīgi EURES partneriem, kurus tās pilnvarojušas piedalīties EURES tīklā. | 2.   Dalībvalstis informē Eiropas Koordinācijas biroju par valstīs ieviestajām sistēmām un attiecīgi EURES partneriem, kurus tās pilnvarojušas piedalīties EURES tīklā. |
| 3.   Ikviens nodarbinātības dienests, kurš likumīgi darbojas dalībvalstī, var pieprasīt, lai to pilnvaro piedalīties EURES tīklā kā EURES partnerim šajā dalībvalstī saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un dalībvalstī izstrādāto sistēmu. | 3.   Ikviens nodarbinātības dienests, kurš likumīgi darbojas dalībvalstī, var pieprasīt, lai to pilnvaro piedalīties EURES tīklā kā EURES partnerim šajā dalībvalstī saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un dalībvalstī izstrādāto sistēmu. |
| 4.   EURES partneri ir pilnvaroti piedalīties EURES tīklā saskaņā ar pielikumā paredzētajiem kopīgajiem obligātajiem kritērijiem. | 4.   EURES partneri ir pilnvaroti piedalīties EURES tīklā saskaņā ar pielikumā paredzētajiem kopīgajiem obligātajiem kritērijiem. |
| 5.   Kopīgi obligātie kritēriji tiek piemēroti, neskarot papildu kritērijus vai prasības, kuras dalībvalsts uzskata par vajadzīgu piemērot, lai nodrošinātu pareizu nodarbinātības dienestiem piemērojamo noteikumu izpildi un efektīvu darba tirgus politikas pārvaldību savas valsts teritorijā. Lai nodrošinātu pārredzamību, šādi kritēriji un prasības ir 1. punktā minētās sistēmas neatņemama sastāvdaļa. | 5.   Kopīgi obligātie kritēriji tiek piemēroti, neskarot papildu kritērijus vai prasības, kuras dalībvalsts uzskata par vajadzīgu piemērot, lai nodrošinātu pareizu nodarbinātības dienestiem piemērojamo noteikumu izpildi un efektīvu darba tirgus politikas pārvaldību savas valsts teritorijā. Lai nodrošinātu pārredzamību, šādi kritēriji un prasības ir 1. punktā minētās sistēmas neatņemama sastāvdaļa. |
| 6.   EURES partneri var ietvert citus EURES partnerus vai citas organizācijas, lai kopā nodrošinātu atbilstību pielikumā minētajiem kritērijiem. Šādos gadījumos papildu nosacījums līdzdalībai EURES tīklā ir atbilstošu partnerattiecību turpmāka pastāvēšana. | 6.   EURES partneri var ietvert citus EURES partnerus vai citas organizācijas, lai kopā nodrošinātu atbilstību pielikumā minētajiem kritērijiem. Šādos gadījumos papildu nosacījums līdzdalībai EURES tīklā ir atbilstošu partnerattiecību turpmāka pastāvēšana, lai atrisinātu Savienības reģionu un/vai vietējo pašvaldību īpašās problēmas. |
| 7.   Lai grozītu pielikumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 33. pantā minēto procedūru. | 7.   Lai grozītu pielikumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 33. pantā minēto procedūru. |
| 8.   Komisija drīkst, izmantojot īstenošanas aktus, apstiprināt paraugu, kurā apraksta valsts sistēmu un dalībvalstu starpā notiekošās informācijas apmaiņas procedūras valsts sistēmā. Komisija pieņem šos īstenošanas aktus saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. | 8.   Komisija drīkst, izmantojot īstenošanas aktus, apstiprināt paraugu, kurā apraksta valsts sistēmu un dalībvalstu starpā notiekošās informācijas apmaiņas procedūras valsts sistēmā. Komisija pieņem šos īstenošanas aktus saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Katra dalībvalsts izstrādā sistēmu, lai pilnvarotu EURES partnerus piedalīties EURES tīklā, uzraudzītu to darbības un atbilstību valsts un Savienības tiesību aktiem, piemērojot šo regulu. Šī sistēma ir pārredzama, samērīga un palīdz ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pieteikuma iesniedzējām organizācijām un tiesību aktos paredzēto kārtību.

1.   Katra dalībvalsts izstrādā sistēmu, lai pilnvarotu EURES partnerus piedalīties EURES tīklā, uzraudzītu to darbības un atbilstību valsts un Savienības tiesību aktiem, piemērojot šo regulu. Šī sistēma ir pārredzama, samērīga un palīdz ievērot vienlīdzīgas attieksmes principu attiecībā uz pieteikuma iesniedzējām organizācijām un tiesību aktos paredzēto kārtību.

EURES

  pārrobežu partnerības, ko ierosinājuši dienesti, kas ir teritoriāli atbildīgi par robežreģioniem, ir atbrīvoti no valstu atļauju procedūras un, kad šādas partnerības ir izveidotas, tās uzskatāmas par

  EURES

  tiesīgajiem partneriem.

2.   Dalībvalstis informē Eiropas Koordinācijas biroju par valstīs ieviestajām sistēmām un attiecīgi EURES partneriem, kurus tās pilnvarojušas piedalīties EURES tīklā.

2.   Dalībvalstis informē Eiropas Koordinācijas biroju par valstīs ieviestajām sistēmām un attiecīgi EURES partneriem, kurus tās pilnvarojušas piedalīties EURES tīklā.

3.   Ikviens nodarbinātības dienests, kurš likumīgi darbojas dalībvalstī, var pieprasīt, lai to pilnvaro piedalīties EURES tīklā kā EURES partnerim šajā dalībvalstī saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un dalībvalstī izstrādāto sistēmu.

3.   Ikviens nodarbinātības dienests, kurš likumīgi darbojas dalībvalstī, var pieprasīt, lai to pilnvaro piedalīties EURES tīklā kā EURES partnerim šajā dalībvalstī saskaņā ar šajā regulā paredzētajiem nosacījumiem un dalībvalstī izstrādāto sistēmu.

4.   EURES partneri ir pilnvaroti piedalīties EURES tīklā saskaņā ar pielikumā paredzētajiem kopīgajiem obligātajiem kritērijiem.

4.   EURES partneri ir pilnvaroti piedalīties EURES tīklā saskaņā ar pielikumā paredzētajiem kopīgajiem obligātajiem kritērijiem.

5.   Kopīgi obligātie kritēriji tiek piemēroti, neskarot papildu kritērijus vai prasības, kuras dalībvalsts uzskata par vajadzīgu piemērot, lai nodrošinātu pareizu nodarbinātības dienestiem piemērojamo noteikumu izpildi un efektīvu darba tirgus politikas pārvaldību savas valsts teritorijā. Lai nodrošinātu pārredzamību, šādi kritēriji un prasības ir 1. punktā minētās sistēmas neatņemama sastāvdaļa.

5.   Kopīgi obligātie kritēriji tiek piemēroti, neskarot papildu kritērijus vai prasības, kuras dalībvalsts uzskata par vajadzīgu piemērot, lai nodrošinātu pareizu nodarbinātības dienestiem piemērojamo noteikumu izpildi un efektīvu darba tirgus politikas pārvaldību savas valsts teritorijā. Lai nodrošinātu pārredzamību, šādi kritēriji un prasības ir 1. punktā minētās sistēmas neatņemama sastāvdaļa.

6.   EURES partneri var ietvert citus EURES partnerus vai citas organizācijas, lai kopā nodrošinātu atbilstību pielikumā minētajiem kritērijiem. Šādos gadījumos papildu nosacījums līdzdalībai EURES tīklā ir atbilstošu partnerattiecību turpmāka pastāvēšana.

6.   EURES partneri var ietvert citus EURES partnerus vai citas organizācijas, lai kopā nodrošinātu atbilstību pielikumā minētajiem kritērijiem. Šādos gadījumos papildu nosacījums līdzdalībai EURES tīklā ir atbilstošu partnerattiecību turpmāka pastāvēšana, lai atrisinātu Savienības reģionu un/vai vietējo pašvaldību īpašās problēmas.

7.   Lai grozītu pielikumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 33. pantā minēto procedūru.

7.   Lai grozītu pielikumu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 33. pantā minēto procedūru.

8.   Komisija drīkst, izmantojot īstenošanas aktus, apstiprināt paraugu, kurā apraksta valsts sistēmu un dalībvalstu starpā notiekošās informācijas apmaiņas procedūras valsts sistēmā. Komisija pieņem šos īstenošanas aktus saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

8.   Komisija drīkst, izmantojot īstenošanas aktus, apstiprināt paraugu, kurā apraksta valsts sistēmu un dalībvalstu starpā notiekošās informācijas apmaiņas procedūras valsts sistēmā. Komisija pieņem šos īstenošanas aktus saskaņā ar 34. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

Pamatojums

1. punkts: grozījuma mērķis ir saglabāt noteikumus par EURES pārrobežu partnerībām, balstoties uz 2013. gada 11. decembra Regulas Nr. 1296/2013 par Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) 21. panta a) punktā noteikto.

6. punkts: EURES partneru savstarpējā sadarbība vai to sadarbība ar citām organizācijām ar mērķi pielāgoties regulas priekšlikuma pielikumā noteiktajām prasībām ir līdzeklis, kas var palielināt EURES partneru darbības efektivitāti, un tāpēc regulā jāparedz šādas sadarbības ieviešana praksē, ņemot vērā ES reģionu un/vai vietējo pašvaldību atšķirīgās iezīmes.

9. grozījums

11. pants. Koordinācijas grupa

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Koordinācijas grupas sastāvā ietilpst Eiropas Koordinācijas biroja un valstu koordinācijas biroju pārstāvji. | 1.   Koordinācijas grupas sastāvā ietilpst Eiropas Koordinācijas biroja un valstu koordinācijas biroju pārstāvji. |
| 2.   Koordinācijas grupa atbalsta šīs regulas īstenošanu, apmainoties ar informāciju un izstrādājot norādījumus. Jo īpaši tā palīdz sagatavot 14. panta 8. punktā un 16. panta 5. punktā minēto tehnisko standartu projektus un formātus. | 2.   Koordinācijas grupa atbalsta šīs regulas īstenošanu, apmainoties ar informāciju un izstrādājot norādījumus. Jo īpaši tā palīdz sagatavot 14. panta 8. punktā un 16. panta 5. punktā minēto tehnisko standartu projektus un formātus. |
| 3.   Eiropas Koordinācijas birojs organizē koordinācijas grupu sanāksmes un vada tās.
  Tas aicina sociālo partneru pārstāvjus Savienības līmenī apmeklēt šīs sanāksmes. | 3.   Eiropas Koordinācijas birojs organizē koordinācijas grupu sanāksmes un vada tās. Tas aicina sociālo partneru pārstāvjus Savienības līmenī apmeklēt šīs sanāksmes, īpaši ņemot vērā 28. panta 4. punktā noteikto. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Koordinācijas grupas sastāvā ietilpst Eiropas Koordinācijas biroja un valstu koordinācijas biroju pārstāvji.

1.   Koordinācijas grupas sastāvā ietilpst Eiropas Koordinācijas biroja un valstu koordinācijas biroju pārstāvji.

2.   Koordinācijas grupa atbalsta šīs regulas īstenošanu, apmainoties ar informāciju un izstrādājot norādījumus. Jo īpaši tā palīdz sagatavot 14. panta 8. punktā un 16. panta 5. punktā minēto tehnisko standartu projektus un formātus.

2.   Koordinācijas grupa atbalsta šīs regulas īstenošanu, apmainoties ar informāciju un izstrādājot norādījumus. Jo īpaši tā palīdz sagatavot 14. panta 8. punktā un 16. panta 5. punktā minēto tehnisko standartu projektus un formātus.

3.   Eiropas Koordinācijas birojs organizē koordinācijas grupu sanāksmes un vada tās.

Tas aicina sociālo partneru pārstāvjus Savienības līmenī apmeklēt šīs sanāksmes.

3.   Eiropas Koordinācijas birojs organizē koordinācijas grupu sanāksmes un vada tās. Tas aicina sociālo partneru pārstāvjus Savienības līmenī apmeklēt šīs sanāksmes, īpaši ņemot vērā 28. panta 4. punktā noteikto.

Pamatojums

Grozījums ierosināts, lai uzlabotu regulas priekšlikuma normatīvo saskaņotību. Viens no galvenajiem mērķiem, kas ietverti ES sociālo partneru tiesībās būt uzaicinātiem uz EURES koordinācijas grupas sanāksmēm, ir apspriesties par darba programmu projektiem, kas katru gadu jāizstrādā katram valsts koordinācijas birojam.

10. grozījums

18. pants. Principi

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji un darba devēji var saņemt piekļuvi atbalsta pakalpojumiem valsts līmenī. | 1.   Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji un darba devēji var saņemt piekļuvi atbalsta pakalpojumiem valsts līmenī. |
| 2.   Dalībvalstis atbalsta saskaņotas pieejas izstrādi šādiem pakalpojumiem valsts līmenī. | 2.   Dalībvalstis atbalsta saskaņotas pieejas izstrādi šādiem pakalpojumiem valsts līmenī, lai atrisinātu Savienības reģionu un/vai vietējo pašvaldību īpašās problēmas. |
| 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka EURES partneri sniedz 20.–23. pantā minētos atbalsta pakalpojumus, izmantojot: | 3.   Dalībvalstis nodrošina, ka EURES partneri sniedz 20.–23. pantā minētos atbalsta pakalpojumus, izmantojot: |
| a) | attiecīgo dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestus saskaņā ar 10. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji un darba devēji var saņemt piekļuvi atbalsta pakalpojumiem valsts līmenī.

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka darba ņēmēji un darba devēji var saņemt piekļuvi atbalsta pakalpojumiem valsts līmenī.

2.   Dalībvalstis atbalsta saskaņotas pieejas izstrādi šādiem pakalpojumiem valsts līmenī.

2.   Dalībvalstis atbalsta saskaņotas pieejas izstrādi šādiem pakalpojumiem valsts līmenī, lai atrisinātu Savienības reģionu un/vai vietējo pašvaldību īpašās problēmas.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka EURES partneri sniedz 20.–23. pantā minētos atbalsta pakalpojumus, izmantojot:

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka EURES partneri sniedz 20.–23. pantā minētos atbalsta pakalpojumus, izmantojot:

a)

attiecīgo dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestus saskaņā ar 10. pantu;

| b) | organizācijas, par kuru rīcību ir atbildīgi attiecīgās dalībvalsts valsts nodarbinātības dienesti, pamatojoties uz deleģēšanu, ārpakalpojuma izmantošanu vai speciāliem nolīgumiem, kas noslēgti vai nu ar minētajiem valsts nodarbinātības dienestiem, vai ar citām iestādēm par minēto organizāciju sniegtajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

organizācijas, par kuru rīcību ir atbildīgi attiecīgās dalībvalsts valsts nodarbinātības dienesti, pamatojoties uz deleģēšanu, ārpakalpojuma izmantošanu vai speciāliem nolīgumiem, kas noslēgti vai nu ar minētajiem valsts nodarbinātības dienestiem, vai ar citām iestādēm par minēto organizāciju sniegtajiem pakalpojumiem;

| c) | vienu vai vairākus EURES partnerus vai |
| --- | --- |

c)

vienu vai vairākus EURES partnerus vai

| d) | a)-c) apakšpunktu kombināciju. |
| --- | --- |

d)

a)-c) apakšpunktu kombināciju.

| a) | attiecīgo dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestus saskaņā ar 10. pantu; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestus saskaņā ar 10. pantu;

| b) | organizācijas, par kuru rīcību ir atbildīgi attiecīgās dalībvalsts valsts nodarbinātības dienesti, pamatojoties uz deleģēšanu, ārpakalpojuma izmantošanu vai speciāliem nolīgumiem, kas noslēgti vai nu ar minētajiem valsts nodarbinātības dienestiem, vai ar citām iestādēm par minēto organizāciju sniegtajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

b)

organizācijas, par kuru rīcību ir atbildīgi attiecīgās dalībvalsts valsts nodarbinātības dienesti, pamatojoties uz deleģēšanu, ārpakalpojuma izmantošanu vai speciāliem nolīgumiem, kas noslēgti vai nu ar minētajiem valsts nodarbinātības dienestiem, vai ar citām iestādēm par minēto organizāciju sniegtajiem pakalpojumiem;

| c) | vienu vai vairākus EURES partnerus vai |
| --- | --- |

c)

vienu vai vairākus EURES partnerus vai

| d) | a)-c) apakšpunktu kombināciju. |
| --- | --- |

d)

a)-c) apakšpunktu kombināciju.

4.   Katrā dalībvalstī 20.–23. pantā minētos atbalsta pakalpojumus sniedz vismaz organizācijas, kas minētas 3. punkta a) vai b) apakšpunktā.

4.   Katrā dalībvalstī 20.–23. pantā minētos atbalsta pakalpojumus sniedz vismaz organizācijas, kas minētas 3. punkta a) vai b) apakšpunktā.

5.   Atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem, kā noteikts 20., 22. un 23. pantā, un 17. panta 1. punktā minētā palīdzība saistībā ar reģistrēšanos EURES portālā ir bez maksas.

5.   Atbalsta pakalpojumi darba ņēmējiem, kā noteikts 20., 22. un 23. pantā, un 17. panta 1. punktā minētā palīdzība saistībā ar reģistrēšanos EURES portālā ir bez maksas.

6.   Par 21. un 22. pantā minētajiem atbalsta pakalpojumiem un par piekļuvi 17. panta 2. punktā minēto palīdzību saistībā ar reģistrēšanos EURES portālā no darba devējiem var iekasēt maksu. Maksa, kuru iekasē par EURES pakalpojumiem un kuru piemēro citiem attiecīgo organizāciju sniegtiem salīdzināmiem pakalpojumiem, nedrīkst atšķirties.

6.   Par 21. un 22. pantā minētajiem atbalsta pakalpojumiem un par piekļuvi 17. panta 2. punktā minēto palīdzību saistībā ar reģistrēšanos EURES portālā no darba devējiem var iekasēt maksu. Maksa, kuru iekasē par EURES pakalpojumiem un kuru piemēro citiem attiecīgo organizāciju sniegtiem salīdzināmiem pakalpojumiem, nedrīkst atšķirties.

7.   Attiecīgie EURES partneri, izmantojot savus informācijas kanālus, skaidri informē darba ņēmējus un darba devējus par sniegto atbalsta pakalpojumu klāstu, par to, kur un kad šie pakalpojumi ir pieejami, un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tiek piešķirta piekļuve. Šo informāciju publicē EURES portālā.

7.   Attiecīgie EURES partneri, izmantojot savus informācijas kanālus, skaidri informē darba ņēmējus un darba devējus par sniegto atbalsta pakalpojumu klāstu, par to, kur un kad šie pakalpojumi ir pieejami, un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tiek piešķirta piekļuve. Šo informāciju publicē EURES portālā.

Pamatojums

Lai EURES tīkls veiksmīgi darbotos, dalībvalstīm vairāk jāņem vērā ES reģionu un/vai vietējo pašvaldību īpašās intereses.

11. grozījums

25. pants. Informācijas apmaiņa par plūsmām un veidiem

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Komisija un dalībvalstis uzrauga darbaspēka mobilitātes plūsmas un veidus Savienībā, pamatojoties uz Eurostat statistiku un pieejamajiem valstu datiem. | Komisija un dalībvalstis uzrauga darbaspēka mobilitātes plūsmas un veidus Savienībā, pamatojoties uz Eurostat statistiku un pieejamajiem valstu un reģionālajiem datiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Komisija un dalībvalstis uzrauga darbaspēka mobilitātes plūsmas un veidus Savienībā, pamatojoties uz Eurostat statistiku un pieejamajiem valstu datiem.

Komisija un dalībvalstis uzrauga darbaspēka mobilitātes plūsmas un veidus Savienībā, pamatojoties uz Eurostat statistiku un pieejamajiem valstu un reģionālajiem datiem.

Pamatojums

Komisijas un dalībvalstu veiktās darbaspēka mobilitātes plūsmu un tendenču uzraudzības rezultāti būs atbilstīgāki reālajai situācijai, ja tiks ņemtas vērā Eiropas Savienības reģionu atšķirīgās iezīmes.

12. grozījums

26. pants. Informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Katra dalībvalsts vāc un analizē informāciju par | 1.   Katra dalībvalsts vāc un analizē informāciju par |
| a) | darbaspēka trūkumu un darbaspēka pārpalikumu valsts un nozaru darba tirgū un to, kā ar darbaspēka mobilitāti var risināt šos jautājumus; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Katra dalībvalsts vāc un analizē informāciju par

1.   Katra dalībvalsts vāc un analizē informāciju par

a)

darbaspēka trūkumu un darbaspēka pārpalikumu valsts un nozaru darba tirgū un to, kā ar darbaspēka mobilitāti var risināt šos jautājumus;

| b) | EURES darbībām valsts līmenī; |
| --- | --- |

b)

EURES darbībām valsts līmenī;

| c) | kopumā EURES tīkla vietu darbā pieņemšanas pakalpojumu tirgū valsts līmenī. |
| --- | --- |

c)

kopumā EURES tīkla vietu darbā pieņemšanas pakalpojumu tirgū valsts līmenī.

| a) | darbaspēka trūkumu un darbaspēka pārpalikumu valsts un nozaru darba tirgū un to, kā ar darbaspēka mobilitāti var risināt šos jautājumus; |
| --- | --- |

a)

darbaspēka trūkumu un darbaspēka pārpalikumu valsts un nozaru darba tirgū un to, kā ar darbaspēka mobilitāti var risināt šos jautājumus;

| b) | EURES darbībām valsts līmenī; |
| --- | --- |

b)

EURES darbībām valsts līmenī;

| c) | kopumā EURES tīkla vietu darbā pieņemšanas pakalpojumu tirgū valsts līmenī. |
| --- | --- |

c)

kopumā EURES tīkla vietu darbā pieņemšanas pakalpojumu tirgū valsts līmenī.

2.   Valsts Koordinācijas biroji ir atbildīgi par informācijas apmaiņu EURES tīklā un kopīgas analīzes veikšanu.

2.   Valsts Koordinācijas biroji ir atbildīgi par informācijas apmaiņu EURES tīklā un kopīgas analīzes veikšanu.

3.   Ņemot vērā informācijas apmaiņu un kopīgu analīzi, dalībvalstis izstrādā mobilitātes politiku, kura kļūst par nodarbinātības politikas neatņemamu sastāvdaļu. Minētā mobilitātes politika nodrošina sistēmu, pamatojoties uz kuru dalībvalstis veic 28. pantā minēto plānošanu.

3.   Ņemot vērā informācijas apmaiņu un kopīgu analīzi, dalībvalstis cenšas izstrādāt mobilitātes politiku, kura kļūst par nodarbinātības politikas neatņemamu sastāvdaļu. Minētā mobilitātes politika nodrošina sistēmu, pamatojoties uz kuru dalībvalstis veic 28. pantā minēto plānošanu.

4.   Eiropas Koordinācijas birojs izveido procedūras un izstrādā praktisku kārtību, lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp valstu koordinācijas birojiem un kopīgas analīzes veikšanu.

4.   Eiropas Koordinācijas birojs izveido procedūras un izstrādā praktisku kārtību, lai atvieglotu informācijas apmaiņu starp valstu koordinācijas birojiem un kopīgas analīzes veikšanu.

Pamatojums

LESD trešās nodaļas IX sadaļā, jo īpaši 147. panta 1. punktā un 149. panta beigās apstiprināts, ka nodarbinātības politikas jomā likumdošanas pilnvaras, kaut arī tās ir ES un dalībvalstu kopīgā kompetencē, tomēr ir dalībvalstīm. Prasība dalībvalstīm izstrādāt mobilitātes politiku nozīmē vairāk nekā ES likumdevēja formulētas vadlīnijas (LESD 148. panta 2. punkts) vai pieņemtie veicināšanas pasākumi dalībvalstu rīcības atbalstam nodarbinātības jomā (LESD 149. panta sākums). Minētā prasība jāaizstāj ar ieteikumu dalībvalstīm veikt pasākumus šajā jomā.

13. grozījums

PIELIKUMS

Kopīgi kritēriji organizāciju pilnvarošanai darboties kā EURES partneriem

1. PAKALPOJUMU SNIEGŠANA

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Atbilstoši mehānismi un procedūras, lai pārbaudītu un nodrošinātu pilnīgu piemērojamo darba standartu un juridisko prasību, tostarp tiesību aktu datu aizsardzības jomā, kā arī brīvās darbvietas datu kvalitātes prasību un standartu, ievērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.

Atbilstoši mehānismi un procedūras, lai pārbaudītu un nodrošinātu pilnīgu piemērojamo darba standartu un juridisko prasību, tostarp tiesību aktu datu aizsardzības jomā, kā arī brīvās darbvietas datu kvalitātes prasību un standartu, ievērošanu.

| 1. | Atbilstoši mehānismi un procedūras, lai pārbaudītu un nodrošinātu pilnīgu piemērojamo darba standartu un juridisko prasību, tostarp nediskriminācijas principu, jo īpaši attiecībā uz personām, kas atstumtas no darba tirgus, tiesību aktu datu aizsardzības jomā, kā arī brīvās darbvietas datu kvalitātes prasību un standartu, ievērošanu. |
| --- | --- |

1.

Atbilstoši mehānismi un procedūras, lai pārbaudītu un nodrošinātu pilnīgu piemērojamo darba standartu un juridisko prasību, tostarp nediskriminācijas principu, jo īpaši attiecībā uz personām, kas atstumtas no darba tirgus, tiesību aktu datu aizsardzības jomā, kā arī brīvās darbvietas datu kvalitātes prasību un standartu, ievērošanu.

Pamatojums

Garantēt Savienības nediskriminācijas principu ievērošanu (LESD 10., 19. un 45. pants) un regulas priekšlikuma 5. pantā minēto personu aizsardzību.

Briselē, 2014. gada 25. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CDR789-2013_00_00_TRA_AC.

1

(2)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

2

(3)  COR-2013-06863-00-00-AC-TRA.

3

(4)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

4

(5)  CDR5278-2013_00_00_TRA_AC.

5

(6)  COR-2014-00111-00-00-PAC-TRA.

6

(7)  CDR1186-2012_00_00_TRA_AC.

7

(8)  ES Tiesa paziņoja, ka starpnieka pakalpojumu sniegšana nodarbinātības jomā ir saimnieciska rakstura darbība un ja publiskajām iestādēm šajā jomā ir monopolstāvoklis, tas ir pretrunā ES tiesībām, ja var pierādīt, ka šie pakalpojumi nav apmierinoši (EKT spriedums 1997. gada 11. decembrī. Lieta C-55/96), un ka “publiskie nodarbinātības dienesti nespēj apmierināt tirgus pieprasījumu pēc visa veida nodarbinātības” (EKT spriedums 2000. gada 8. jūnijā. Lieta C-258-98).

8

(9)  Skatīt Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vienotais tirgus 21. gadsimta Eiropai”, kas papildina paziņojumu “Vispārējas nozīmes pakalpojumu kvalitātes sistēma Eiropā” (Brisele, COM (2011) 900 final), kurā norādīts: “gadu gaitā ir ievērojami mainījies pieprasījums pēc vispārējas nozīmes pakalpojumiem un veids, kādā tos sniedz. Pakalpojumus, ko tradicionāli tieši sniedza valsts, arvien vairāk kā ārpakalpojumus piedāvā valstu, reģionālās un vietējās iestādes, un bieži vien tos nodrošina privātais sektors (gan peļņas gūšanas, gan ar to nesaistītos nolūkos)”.

9

---

| 19.8.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 271/87 |
| --- | --- | --- | --- |

19.8.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 271/87

---

Reģionu komitejas atzinums – “ES banku strukturālās reformas un pārredzamība paralēlajā banku sistēmā”

2014/C 271/15

| Ziņotājs | : | Henk Kool (NL/PSE), Hāgas pilsētas domnieks |
| --- | --- | --- |
| Atsauces dokumenti | : | Priekšlikumi Eiropas Parlamenta un Padomes regulām






  — | Par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību
  COM(2014) 43 final |

Ziņotājs

:

Henk Kool (NL/PSE), Hāgas pilsētas domnieks

Atsauces dokumenti

:

Priekšlikumi Eiropas Parlamenta un Padomes regulām

—

Par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību

COM(2014) 43 final

| — | Par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību
  COM(2014) 40 final |
| --- | --- |

—

Par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību

COM(2014) 40 final

I.   VISPĀRĪGAS PIEZĪMES

REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības (VRP) cieši sadarbojas ar banku iestādēm, lai finansētu savus vidējā termiņa un ilgtermiņa projektus. Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par divām trešdaļām no visiem publiskajiem ieguldījumiem Eiropas Savienībā, kuri tikai 2011. gadā vien bija 179 miljardi euro jeb 1,4 % no ES IKP – vairāk nekā Savienības kopējais budžets (1 %) —, ir visnotaļ skaidrs, ka banku noturība ir īpaši svarīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ka pašreizējā banku regulējuma reforma tās ietekmēs ļoti lielā mērā; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības (VRP) cieši sadarbojas ar banku iestādēm, lai finansētu savus vidējā termiņa un ilgtermiņa projektus. Tā kā vietējās un reģionālās pašvaldības atbild par divām trešdaļām no visiem publiskajiem ieguldījumiem Eiropas Savienībā, kuri tikai 2011. gadā vien bija 179 miljardi euro jeb 1,4 % no ES IKP – vairāk nekā Savienības kopējais budžets (1 %) —, ir visnotaļ skaidrs, ka banku noturība ir īpaši svarīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ka pašreizējā banku regulējuma reforma tās ietekmēs ļoti lielā mērā;

| 2. | norāda, ka no politiskā un ekonomikas zinātņu viedokļa tiek plaši atbalstīta nostādne, ka banku uzraudzība un reformu pārraudzība būtu efektīvāka, ja to veiktu Eiropas, nevis valstu līmenī; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka no politiskā un ekonomikas zinātņu viedokļa tiek plaši atbalstīta nostādne, ka banku uzraudzība un reformu pārraudzība būtu efektīvāka, ja to veiktu Eiropas, nevis valstu līmenī;

| 3. | atzinīgi vērtē Komisijas regulas par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību, un par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību; uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir neradīt regulatīvu un administratīvu slogu; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē Komisijas regulas par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību, un par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību; uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir neradīt regulatīvu un administratīvu slogu;

| 4. | tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2012. gada februārī ieceltās Augsta līmeņa ekspertu grupas (ALEG) sniegto ierosinājumu darbības joma un vērienīgums ir ievērojami samazināti; norāda, ka priekšlikumiem būs maza ietekme uz bankām, uz kurām tie vērsti, īpaši tāpēc, ka Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste jau ir pieņēmušas līdzīga rakstura reformas valstu līmenī (1); |
| --- | --- |

4.

tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2012. gada februārī ieceltās Augsta līmeņa ekspertu grupas (ALEG) sniegto ierosinājumu darbības joma un vērienīgums ir ievērojami samazināti; norāda, ka priekšlikumiem būs maza ietekme uz bankām, uz kurām tie vērsti, īpaši tāpēc, ka Francija, Vācija un Apvienotā Karaliste jau ir pieņēmušas līdzīga rakstura reformas valstu līmenī (1);

Subsidiaritāte un proporcionalitāte

| 5. | norāda, ka abi Komisijas iesniegtie regulu projekti paredz saskaņot virkni noteikumu, kuru mērķis ir pastiprināt tiesisko regulējumu attiecībā uz banku darbību un finanšu iestādēm. Ņemot vērā daudzējādās saiknes starp mērķa subjektiem un sistēmisko risku, ko tie var radīt, šos noteikumus var īstenot tikai Eiropas Savienības līmenī. Tāpēc RK uzskata, ka juridiskais pamats (LESD 114. pants) ir pareizs un ka ierosinātie tiesību akti atbilst subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka abi Komisijas iesniegtie regulu projekti paredz saskaņot virkni noteikumu, kuru mērķis ir pastiprināt tiesisko regulējumu attiecībā uz banku darbību un finanšu iestādēm. Ņemot vērā daudzējādās saiknes starp mērķa subjektiem un sistēmisko risku, ko tie var radīt, šos noteikumus var īstenot tikai Eiropas Savienības līmenī. Tāpēc RK uzskata, ka juridiskais pamats (LESD 114. pants) ir pareizs un ka ierosinātie tiesību akti atbilst subsidiaritātes principam;

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

II.A.   
  Vispārīgi ieteikumi

Banku loma vietējās attīstības finansēšanā

| 6. | atkārtoti uzsver kreditēšanas nozīmi publisko ieguldījumu finansēšanā, ko veic vietējās un reģionālās pašvaldības vispārējās nozīmes projektos, piemēram, infrastruktūras, pētniecības un izglītības jomā; atzīmē, ka šie ieguldījumi ir būtiska publisko izdevumu sastāvdaļa un ka tiem ir svarīga nozīme izaugsmes un iedzīvotāju labklājības veicināšanā; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti uzsver kreditēšanas nozīmi publisko ieguldījumu finansēšanā, ko veic vietējās un reģionālās pašvaldības vispārējās nozīmes projektos, piemēram, infrastruktūras, pētniecības un izglītības jomā; atzīmē, ka šie ieguldījumi ir būtiska publisko izdevumu sastāvdaļa un ka tiem ir svarīga nozīme izaugsmes un iedzīvotāju labklājības veicināšanā;

| 7. | uzsver vietējām un reģionālajām pašvaldībām izsniedzamo kredītu īpatnības. VRP nekādā ziņā nav pielīdzināmas privātajiem vai biznesa klientiem, un tāpēc šādu kredītu raksturs, summas un termiņi prasa īpašas specializētas zināšanas no banku puses; |
| --- | --- |

7.

uzsver vietējām un reģionālajām pašvaldībām izsniedzamo kredītu īpatnības. VRP nekādā ziņā nav pielīdzināmas privātajiem vai biznesa klientiem, un tāpēc šādu kredītu raksturs, summas un termiņi prasa īpašas specializētas zināšanas no banku puses;

| 8. | atzīst, ka vietējām, reģionālām un uz VRP orientētām bankām ir īpaši svarīga nozīme reģionu un pašvaldību attīstībā un finansēšanā. Tās nodrošina būtisku atbalstu ekonomikas attīstībai vietējā līmenī, atbalstot MVU, apvienības un sociālo ekonomiku; |
| --- | --- |

8.

atzīst, ka vietējām, reģionālām un uz VRP orientētām bankām ir īpaši svarīga nozīme reģionu un pašvaldību attīstībā un finansēšanā. Tās nodrošina būtisku atbalstu ekonomikas attīstībai vietējā līmenī, atbalstot MVU, apvienības un sociālo ekonomiku;

| 9. | aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju aizsargāt un stiprināt vietējās uzņēmējdarbības modeli, ko veido savstarpējās, kooperatīvās un krājaizdevu sabiedrības, it īpaši mazās bankas, kurām ir būtiska loma reālajā ekonomikā, pateicoties to ciešajai un līdzsvarotajai klātbūtnei vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju aizsargāt un stiprināt vietējās uzņēmējdarbības modeli, ko veido savstarpējās, kooperatīvās un krājaizdevu sabiedrības, it īpaši mazās bankas, kurām ir būtiska loma reālajā ekonomikā, pateicoties to ciešajai un līdzsvarotajai klātbūtnei vietējā un reģionālajā līmenī;

| 10. | negatīvi vērtē dažu vietējo un reģionālo banku nesamērīgo un nekontrolēto ekspansiju; to iegādātie “toksiskie aktīvi” nopietni apdraud ekonomiku šo banku izcelsmes teritorijās; |
| --- | --- |

10.

negatīvi vērtē dažu vietējo un reģionālo banku nesamērīgo un nekontrolēto ekspansiju; to iegādātie “toksiskie aktīvi” nopietni apdraud ekonomiku šo banku izcelsmes teritorijās;

Kredītresursu trūkuma sekas vietējai attīstībai

| 11. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām izsniegtie banku kredīti samazinās, kas izpaužas ne tikai kā mazākas aizdevumu summas un augstāki kredītprocenti, bet arī kā satraucoša kredītu termiņu samazināšana; tas varētu atspoguļot apburto loku, kurā universālās bankas samazina savu līdzdalību reālajā ekonomikā un tādējādi kļūst tendētas uz tirdzniecību un paralēlās banku sistēmas darbībām; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām izsniegtie banku kredīti samazinās, kas izpaužas ne tikai kā mazākas aizdevumu summas un augstāki kredītprocenti, bet arī kā satraucoša kredītu termiņu samazināšana; tas varētu atspoguļot apburto loku, kurā universālās bankas samazina savu līdzdalību reālajā ekonomikā un tādējādi kļūst tendētas uz tirdzniecību un paralēlās banku sistēmas darbībām;

| 12. | pauž bažas par ievērojamo procentu likmju starpību starp Eiropas Centrālās bankas noteikto likmi (0,25 % kopš 2013. gada novembra) un likmēm, ko bankas piedāvā vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā, ka šīs starpības pamatā nav objektīvs novērtējums par finanšu stāvokli attiecīgajā apvidū, savukārt saistību neizpildes risks joprojām ir visnotaļ zems; |
| --- | --- |

12.

pauž bažas par ievērojamo procentu likmju starpību starp Eiropas Centrālās bankas noteikto likmi (0,25 % kopš 2013. gada novembra) un likmēm, ko bankas piedāvā vietējām un reģionālajām pašvaldībām, ņemot vērā, ka šīs starpības pamatā nav objektīvs novērtējums par finanšu stāvokli attiecīgajā apvidū, savukārt saistību neizpildes risks joprojām ir visnotaļ zems;

| 13. | uzskata, ka šāda neizdevīgāku nosacījumu piemērošana rada ievērojamu spiedienu uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetiem, arvien vairāk apgrūtinot pašvaldību iespējas tos līdzsvarot, panākt labu absorbcijas spēju un finansēt ilgtermiņa projektus, kas palīdz nodrošināt izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka šāda neizdevīgāku nosacījumu piemērošana rada ievērojamu spiedienu uz vietējo un reģionālo pašvaldību budžetiem, arvien vairāk apgrūtinot pašvaldību iespējas tos līdzsvarot, panākt labu absorbcijas spēju un finansēt ilgtermiņa projektus, kas palīdz nodrošināt izaugsmi un nodarbinātību;

| 14. | tāpēc aicina Komisiju turpmākajā posmā iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai ieviestu efektīvus pasākumus ar mērķi novērst kredītresursu trūkumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

14.

tāpēc aicina Komisiju turpmākajā posmā iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai ieviestu efektīvus pasākumus ar mērķi novērst kredītresursu trūkumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

Finanšu instrumenti, ko emitē vietējās un reģionālās pašvaldības

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka dažas vietējās un reģionālās pašvaldības emitē tādus finanšu instrumentus kā obligācijas, lai finansētu savas darbības un politikas; |
| --- | --- |

15.

vērš uzmanību uz to, ka dažas vietējās un reģionālās pašvaldības emitē tādus finanšu instrumentus kā obligācijas, lai finansētu savas darbības un politikas;

| 16. | pauž nožēlu, ka dažas bankas ir pamudinājušas vietējās un reģionālās pašvaldības iegādāties “toksiskus” un kompleksus finanšu produktus pārmērīgās proporcijās, pilnībā apzinādamās ar to saistītos riskus; uzsver, ka atbilstošas zinātības trūkuma dēļ vairumam vietējo un reģionālo pašvaldību nav pietiekamu tehnisko zināšanu, lai pilnībā izprastu šādus produktus; tāpēc pauž nožēlu par to, ka slogs, kas izriet no šādu aktīvu neveiksmēm, pilnībā gulstas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu, ka dažas bankas ir pamudinājušas vietējās un reģionālās pašvaldības iegādāties “toksiskus” un kompleksus finanšu produktus pārmērīgās proporcijās, pilnībā apzinādamās ar to saistītos riskus; uzsver, ka atbilstošas zinātības trūkuma dēļ vairumam vietējo un reģionālo pašvaldību nav pietiekamu tehnisko zināšanu, lai pilnībā izprastu šādus produktus; tāpēc pauž nožēlu par to, ka slogs, kas izriet no šādu aktīvu neveiksmēm, pilnībā gulstas uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām un to nodokļu maksātājiem;

| 17. | aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju mudināt bankas pieņemt visaptverošu, godīgu un atbildīgu pieeju, konsultējot vietējās un reģionālās pašvaldības par riskiem, ko tās uzņemas; aicina arī izstrādāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzētus vienkāršus un pārredzamus finanšu instrumentus, kuru noteikumi ir skaidri jādefinē, kad tiek parakstīts līgums; pauž vēlmi, lai šie instrumenti piedāvātu skaidras likmes ar mērķi nodrošināt pārredzamību vietējo un reģionālo pašvaldību demokrātiskajā lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

17.

aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju mudināt bankas pieņemt visaptverošu, godīgu un atbildīgu pieeju, konsultējot vietējās un reģionālās pašvaldības par riskiem, ko tās uzņemas; aicina arī izstrādāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzētus vienkāršus un pārredzamus finanšu instrumentus, kuru noteikumi ir skaidri jādefinē, kad tiek parakstīts līgums; pauž vēlmi, lai šie instrumenti piedāvātu skaidras likmes ar mērķi nodrošināt pārredzamību vietējo un reģionālo pašvaldību demokrātiskajā lēmumu pieņemšanas procesā;

II.B.   
  Strukturālie pasākumi, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību

| 18. | atbalsta mērķi stiprināt banku stabilitāti un noturību, kas paredz aizliegt tirdzniecību savā vārdā un nodrošināt spēju nodalīt riskantas tirdzniecības darbības; |
| --- | --- |

18.

atbalsta mērķi stiprināt banku stabilitāti un noturību, kas paredz aizliegt tirdzniecību savā vārdā un nodrošināt spēju nodalīt riskantas tirdzniecības darbības;

| 19. | atbalsta 1. pantā noteiktos mērķus, kas paredz novērst sistēmisko risku, finanšu spriedzi un lielu, strukturāli sarežģītu un savstarpēji saistītu struktūru bankrotu finanšu sistēmā; |
| --- | --- |

19.

atbalsta 1. pantā noteiktos mērķus, kas paredz novērst sistēmisko risku, finanšu spriedzi un lielu, strukturāli sarežģītu un savstarpēji saistītu struktūru bankrotu finanšu sistēmā;

| 20. | aicina Komisiju izpētīt iespējas līdzīgus noteikumus piemērot visu lielumu bankām, ņemot vērā administratīvo slogu un izmaksas, jo šādas iniciatīvas varētu padarīt drošākas arī mazākas bankas; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju izpētīt iespējas līdzīgus noteikumus piemērot visu lielumu bankām, ņemot vērā administratīvo slogu un izmaksas, jo šādas iniciatīvas varētu padarīt drošākas arī mazākas bankas;

| 21. | atbalsta Komisijas priekšlikumu aizliegt finanšu instrumentu un izejvielu tirdzniecību savā vārdā, t.i., ja banka to dara vienīgi peļņas gūšanas nolūkā, ņemot vērā, ka Finanšu instrumentu tirgu direktīva (COM(2011)0656) (tā sauktā MiFiD II) konkrēti nepievēršas tirdzniecībai savā vārdā. Šādu instrumentu emitēšana būtu stingri jāierobežo, padarot to pieejamu tikai tiem tirgus dalībniekiem, kuri spēj pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu paši savus komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus. Pretējā gadījumā pastāvētu risks sajaukt vietām banku konsultējošo un ieguldījumu darbību, tādējādi radot augsni spekulācijai un cenu svārstībām, turklāt rastos sistēmiski riski banku sistēmai; |
| --- | --- |

21.

atbalsta Komisijas priekšlikumu aizliegt finanšu instrumentu un izejvielu tirdzniecību savā vārdā, t.i., ja banka to dara vienīgi peļņas gūšanas nolūkā, ņemot vērā, ka Finanšu instrumentu tirgu direktīva (COM(2011)0656) (tā sauktā MiFiD II) konkrēti nepievēršas tirdzniecībai savā vārdā. Šādu instrumentu emitēšana būtu stingri jāierobežo, padarot to pieejamu tikai tiem tirgus dalībniekiem, kuri spēj pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu paši savus komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus. Pretējā gadījumā pastāvētu risks sajaukt vietām banku konsultējošo un ieguldījumu darbību, tādējādi radot augsni spekulācijai un cenu svārstībām, turklāt rastos sistēmiski riski banku sistēmai;

| 22. | pauž bažas par tirdzniecības darījumiem ar mazu laika intervālu, kas varētu radīt nopietnus riskus banku sistēmā, un aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot efektīvus pasākumus, lai regulētu šo jomu; |
| --- | --- |

22.

pauž bažas par tirdzniecības darījumiem ar mazu laika intervālu, kas varētu radīt nopietnus riskus banku sistēmā, un aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot efektīvus pasākumus, lai regulētu šo jomu;

Tirdzniecības darbību nodalīšana

| 23. | atgādina, ka ierosinātās regulas darbības joma ir lielā mērā samazinājusies, jo dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai plāno pieņemt valstu noteikumus ar līdzīgu raksturu, un ka Liikanen grupas ieteikumi ir ievērojami sašaurināti; |
| --- | --- |

23.

atgādina, ka ierosinātās regulas darbības joma ir lielā mērā samazinājusies, jo dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai plāno pieņemt valstu noteikumus ar līdzīgu raksturu, un ka Liikanen grupas ieteikumi ir ievērojami sašaurināti;

| 24. | uzsver, ka šādā cieši integrētā sektorā ir svarīgi nodrošināt saskaņotību ES līmenī, lai atbilstības nodrošināšanas slogu un izmaksas saglabātu pēc iespējas mazākas, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu konkurences un iekšējā tirgus darbības izkropļojumus šajā jomā; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka šādā cieši integrētā sektorā ir svarīgi nodrošināt saskaņotību ES līmenī, lai atbilstības nodrošināšanas slogu un izmaksas saglabātu pēc iespējas mazākas, nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novērstu konkurences un iekšējā tirgus darbības izkropļojumus šajā jomā;

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas norādi, ka šos noteikumus pēc to ieviešanas ir paredzēts pārskatīt, un aicina padziļināti izpētīt iespējamo negatīvo ietekmi, īpaši attiecībā uz reālās ekonomikas finansēšanu ES pilsētās un reģionos; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas norādi, ka šos noteikumus pēc to ieviešanas ir paredzēts pārskatīt, un aicina padziļināti izpētīt iespējamo negatīvo ietekmi, īpaši attiecībā uz reālās ekonomikas finansēšanu ES pilsētās un reģionos;

| 26. | nav pārliecināta, vai tas, ka lēmums par konkrētu tirdzniecības darbību nodalīšanu balstās uz šauru pārbaudi, nodrošinās pietiekamus tiesiskos līdzekļus, lai sasniegtu regulas vispārējos mērķus, un vai tie nebūtu labāk īstenojami, veicot plašāku pārbaudi, kas aptvertu visus mērķus; |
| --- | --- |

26.

nav pārliecināta, vai tas, ka lēmums par konkrētu tirdzniecības darbību nodalīšanu balstās uz šauru pārbaudi, nodrošinās pietiekamus tiesiskos līdzekļus, lai sasniegtu regulas vispārējos mērķus, un vai tie nebūtu labāk īstenojami, veicot plašāku pārbaudi, kas aptvertu visus mērķus;

| 27. | apšauba pieņemtās strukturāli ļoti sarežģītās pieejas efektivitāti, kas var, no vienas puses, apgrūtināt un sadārdzināt noteikumu izpildes uzraudzību un, no otras puses, pieļaut atbrīvojumus no regulas prasībām un iespējas veikt regulējuma arbitrāžu; |
| --- | --- |

27.

apšauba pieņemtās strukturāli ļoti sarežģītās pieejas efektivitāti, kas var, no vienas puses, apgrūtināt un sadārdzināt noteikumu izpildes uzraudzību un, no otras puses, pieļaut atbrīvojumus no regulas prasībām un iespējas veikt regulējuma arbitrāžu;

| 28. | pauž nožēlu par regulas projekta sašaurināto darbības jomu, kas galvenokārt saistīta ar atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecības izslēgšanu no lēmumu pieņemšanas procesa. Ir bažas, ka pārmērīgi spekulatīva tirdzniecība var radīt pārāk lielus tirgus un izraisīt izkropļojumus gan finanšu tirgū, gan reālajā ekonomikā. Šādi izkropļojumi var radīt nepareizu cenu veidošanos lauksaimniecības, enerģētikas un metālizstrādājumu atvasināto instrumentu tirgos, kas ir vitāli svarīgi vietējai un reģionālajai ekonomikai; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu par regulas projekta sašaurināto darbības jomu, kas galvenokārt saistīta ar atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecības izslēgšanu no lēmumu pieņemšanas procesa. Ir bažas, ka pārmērīgi spekulatīva tirdzniecība var radīt pārāk lielus tirgus un izraisīt izkropļojumus gan finanšu tirgū, gan reālajā ekonomikā. Šādi izkropļojumi var radīt nepareizu cenu veidošanos lauksaimniecības, enerģētikas un metālizstrādājumu atvasināto instrumentu tirgos, kas ir vitāli svarīgi vietējai un reģionālajai ekonomikai;

| 29. | aicina Komisiju no definīcijas, kas sniegta regulā par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību (5. panta 4. punktā), izslēgt ilgtermiņa vērtspapīru turēšanu (t.s. “buy and hold”), jo tā ir banku pamatdarbības sastāvdaļa; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju no definīcijas, kas sniegta regulā par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību (5. panta 4. punktā), izslēgt ilgtermiņa vērtspapīru turēšanu (t.s. “buy and hold”), jo tā ir banku pamatdarbības sastāvdaļa;

Simetrijas princips

| 30. | aicina Komisiju iekļaut simetrijas principu banku noregulējuma mehānismos. Proti, noregulējuma iestādēm būtu jāpiešķir iespēja likt kreditoriem uzņemties zaudējumus, tāpat kā viņi būtu guvuši labumu veiksmes gadījumā; šim nosacījumam būtu vienādi jāattiecas uz visu veidu kreditoriem; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju iekļaut simetrijas principu banku noregulējuma mehānismos. Proti, noregulējuma iestādēm būtu jāpiešķir iespēja likt kreditoriem uzņemties zaudējumus, tāpat kā viņi būtu guvuši labumu veiksmes gadījumā; šim nosacījumam būtu vienādi jāattiecas uz visu veidu kreditoriem;

II.C.   
  Ziņošana par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamība

| 31. | atbalsta regulu par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību; uzskata šos pasākumus par papildinājumu banku strukturālajām reformām, kas ir vajadzīgas, lai novērstu juridisku nepilnību, kura jau ir identificēta; |
| --- | --- |

31.

atbalsta regulu par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību; uzskata šos pasākumus par papildinājumu banku strukturālajām reformām, kas ir vajadzīgas, lai novērstu juridisku nepilnību, kura jau ir identificēta;

| 32. | atzīst, ka ir nepieciešams regulējums, ņemot vērā gan ciešo saikni starp tradicionālajām bankām un paralēlo banku sistēmu, gan to, ka pēdējā veic tās pašas ekonomiskās funkcijas, ko veic bankas, proti, kredītu starpniecību, kredītrisku nodošanu, likviditātes konversiju un termiņu konversiju bez atbilstošas kontroles; |
| --- | --- |

32.

atzīst, ka ir nepieciešams regulējums, ņemot vērā gan ciešo saikni starp tradicionālajām bankām un paralēlo banku sistēmu, gan to, ka pēdējā veic tās pašas ekonomiskās funkcijas, ko veic bankas, proti, kredītu starpniecību, kredītrisku nodošanu, likviditātes konversiju un termiņu konversiju bez atbilstošas kontroles;

| 33. | mudina ECB, Komisiju, Parlamentu un dalībvalstis aktīvi rūpēties par to, lai saņemtu pietiekamu un visaptverošu informāciju par paralēlo banku sistēmu. Informācija ir galvenais faktors, kam jāgādā, lai attiecībā uz sistēmas regulēšanu publiskās iestādes būtu pietiekami spējīgas reaģēt, neraugoties uz straujo attīstības tempu un mēģinājumiem apiet tiesību aktus; |
| --- | --- |

33.

mudina ECB, Komisiju, Parlamentu un dalībvalstis aktīvi rūpēties par to, lai saņemtu pietiekamu un visaptverošu informāciju par paralēlo banku sistēmu. Informācija ir galvenais faktors, kam jāgādā, lai attiecībā uz sistēmas regulēšanu publiskās iestādes būtu pietiekami spējīgas reaģēt, neraugoties uz straujo attīstības tempu un mēģinājumiem apiet tiesību aktus;

Darījumu reģistra reģistrācija un uzraudzība

| 34. | atzinīgi vērtē ierosinājumu uzlikt par pienākumu ziņot par visiem darījumiem kopējā datubāzē un uzskata, ka tas palīdzēs uzraudzīt risku, kas saistīts ar vērtspapīru finansēšanas darījumiem (VFD); atzinīgi vērtē to, ka minētie pasākumi arī uzlabos pārredzamību ieguldītājiem un nodrošinās viņiem instrumentus, lai pieņemtu lēmumus par ieguldījumiem, balstoties uz labāku informētību par VFD īpatnībām; |
| --- | --- |

34.

atzinīgi vērtē ierosinājumu uzlikt par pienākumu ziņot par visiem darījumiem kopējā datubāzē un uzskata, ka tas palīdzēs uzraudzīt risku, kas saistīts ar vērtspapīru finansēšanas darījumiem (VFD); atzinīgi vērtē to, ka minētie pasākumi arī uzlabos pārredzamību ieguldītājiem un nodrošinās viņiem instrumentus, lai pieņemtu lēmumus par ieguldījumiem, balstoties uz labāku informētību par VFD īpatnībām;

Nodrošinājuma tālākieķīlāšanas pārredzamība

| 35. | atbalsta obligātos nosacījumus, kas uzlabos tālākieķīlāšanas pārredzamību, nodrošinot, ka klienti dod piekrišanu un pieņem savus lēmumus, balstoties uz pilnīgām zināšanām par riskiem, ko tie varētu radīt. |
| --- | --- |

35.

atbalsta obligātos nosacījumus, kas uzlabos tālākieķīlāšanas pārredzamību, nodrošinot, ka klienti dod piekrišanu un pieņem savus lēmumus, balstoties uz pilnīgām zināšanām par riskiem, ko tie varētu radīt.

III.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

III.A.   
  Par strukturālajiem pasākumiem, ar ko uzlabo ES kredītiestāžu noturību – COM(2014) 43

1. grozījums

Jauns apsvērums aiz 21. apsvēruma

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Ar izejvielu tirdzniecību saistītu finanšu instrumentu emitēšana un pārdošana būtu stingri jāierobežo, padarot to pieejamu tikai tiem patērētājiem un ražotājiem, kuri var pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu paši savus komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ar izejvielu tirdzniecību saistītu finanšu instrumentu emitēšana un pārdošana būtu stingri jāierobežo, padarot to pieejamu tikai tiem patērētājiem un ražotājiem, kuri var pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu paši savus komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus.

Pamatojums

2. grozījums

Jauns apsvērums aiz 24. apsvēruma

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Īpašas bažas rada tirdzniecības darījumi ar mazu laika intervālu (

  HFT

  ), ņemot vērā, ka tiem var būt strauji gaistošs raksturs un ka daži tirdzniecības uzņēmumi pārāk viegli uzņemas riskus, pastāvīgi un ātri laižot apgrozībā apšaubāmus jaunus tirdzniecības algoritmus. Rūpības trūkums, kas piemīt dažiem dalībniekiem, kuri paļaujas, ka citas tirdzniecībā ieinteresētās personas kompensēs viņu kļūdainos tirdzniecības darījumus vai nekontrolējamos algoritmus, liecina, ka riska pārvaldībai joprojām ir būtiska nozīme, lai aizsargātu bankas no neveiksmīgām darbībām ar saviem pašu produktiem, tāpēc publiskajām iestādēm jāveic attiecīgi pasākumi. Dalībvalstīm vai kompetentajām iestādēm būtu jālemj par turpmākiem regulatīviem pasākumiem, lai kontrolētu šo tirgu. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Īpašas bažas rada tirdzniecības darījumi ar mazu laika intervālu (

  HFT

  ), ņemot vērā, ka tiem var būt strauji gaistošs raksturs un ka daži tirdzniecības uzņēmumi pārāk viegli uzņemas riskus, pastāvīgi un ātri laižot apgrozībā apšaubāmus jaunus tirdzniecības algoritmus. Rūpības trūkums, kas piemīt dažiem dalībniekiem, kuri paļaujas, ka citas tirdzniecībā ieinteresētās personas kompensēs viņu kļūdainos tirdzniecības darījumus vai nekontrolējamos algoritmus, liecina, ka riska pārvaldībai joprojām ir būtiska nozīme, lai aizsargātu bankas no neveiksmīgām darbībām ar saviem pašu produktiem, tāpēc publiskajām iestādēm jāveic attiecīgi pasākumi. Dalībvalstīm vai kompetentajām iestādēm būtu jālemj par turpmākiem regulatīviem pasākumiem, lai kontrolētu šo tirgu.

Pamatojums

Pašsaprotams.

3. grozījums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Grupām, kas klasificējamas kā savstarpējas sabiedrības, kooperatīvi, krājsabiedrības vai līdzīgas sabiedrības, ir specifiska īpašumtiesību un ekonomiskā struktūra. Lai paredzētu dažus noteikumus, kas ir saistīti ar nodalīšanu, būtu jāveic būtiskas izmaiņas minēto struktūru strukturālajā organizācijā, kā rezultātā izmaksas būtu nesamērīgas ar ieguvumiem. Tiktāl, ciktāl uz minētajām grupām attiecas šīs regulas darbības joma, kompetentā iestāde var izlemt atļaut pamata kredītiestādēm, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 3. punkta a) vai b) apakšpunktos izklāstītajām prasībām, turēt kapitāla instrumentus vai balsošanas tiesības tirdzniecības struktūrā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka šādu kapitāla instrumentu vai balsošanas tiesību turēšana ir nepieciešama grupas darbībai, un pamata kredītiestāde ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai pienācīgi mazinātu attiecīgos riskus. | Grupām, kas klasificējamas kā
  kuru uzņēmējdarbības modelis pēc to rakstura ir savstarpējas sabiedrības, kooperatīvi, vai krājsabiedrības vai līdzīgas sabiedrības, ir specifiska īpašumtiesību un ekonomiskā struktūra. Lai paredzētu dažus noteikumus, kas ir saistīti ar nodalīšanu, būtu jāveic būtiskas izmaiņas minēto struktūru strukturālajā organizācijā, kā rezultātā izmaksas būtu nesamērīgas ar ieguvumiem. Tiktāl, ciktāl uz minētajām grupām attiecas šīs regulas darbības joma, kompetentā iestāde var izlemt atļaut pamata kredītiestādēm, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 3. punkta a) vai b) apakšpunktos izklāstītajām prasībām, turēt kapitāla instrumentus vai balsošanas tiesības tirdzniecības struktūrā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka šādu kapitāla instrumentu vai balsošanas tiesību turēšana ir nepieciešama grupas darbībai, un pamata kredītiestāde ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai pienācīgi mazinātu attiecīgos riskus. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Grupām, kas klasificējamas kā savstarpējas sabiedrības, kooperatīvi, krājsabiedrības vai līdzīgas sabiedrības, ir specifiska īpašumtiesību un ekonomiskā struktūra. Lai paredzētu dažus noteikumus, kas ir saistīti ar nodalīšanu, būtu jāveic būtiskas izmaiņas minēto struktūru strukturālajā organizācijā, kā rezultātā izmaksas būtu nesamērīgas ar ieguvumiem. Tiktāl, ciktāl uz minētajām grupām attiecas šīs regulas darbības joma, kompetentā iestāde var izlemt atļaut pamata kredītiestādēm, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 3. punkta a) vai b) apakšpunktos izklāstītajām prasībām, turēt kapitāla instrumentus vai balsošanas tiesības tirdzniecības struktūrā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka šādu kapitāla instrumentu vai balsošanas tiesību turēšana ir nepieciešama grupas darbībai, un pamata kredītiestāde ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai pienācīgi mazinātu attiecīgos riskus.

Grupām, kas klasificējamas kā
  kuru uzņēmējdarbības modelis pēc to rakstura ir savstarpējas sabiedrības, kooperatīvi, vai krājsabiedrības vai līdzīgas sabiedrības, ir specifiska īpašumtiesību un ekonomiskā struktūra. Lai paredzētu dažus noteikumus, kas ir saistīti ar nodalīšanu, būtu jāveic būtiskas izmaiņas minēto struktūru strukturālajā organizācijā, kā rezultātā izmaksas būtu nesamērīgas ar ieguvumiem. Tiktāl, ciktāl uz minētajām grupām attiecas šīs regulas darbības joma, kompetentā iestāde var izlemt atļaut pamata kredītiestādēm, kas atbilst Regulas (ES) Nr. 575/2013 49. panta 3. punkta a) vai b) apakšpunktos izklāstītajām prasībām, turēt kapitāla instrumentus vai balsošanas tiesības tirdzniecības struktūrā, ja kompetentā iestāde uzskata, ka šādu kapitāla instrumentu vai balsošanas tiesību turēšana ir nepieciešama grupas darbībai, un pamata kredītiestāde ir veikusi pietiekamus pasākumus, lai pienācīgi mazinātu attiecīgos riskus.

Pamatojums

Ir svarīgi nodrošināt, ka šīs iestādes neslēpjas aiz saviem statūtiem, lai veiktu darbības, kuras līdzinās to darījumu partneru darbībām, kas ir neefektīvas reālajā ekonomikā, un tādējādi apdraud ierosinātās regulas mērķus.

4. grozījums

29. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Neatkarīgi no nodalīšanas pamata kredītiestādēm aizvien būtu jāspēj pārvaldīt savu risku. Līdz ar to būtu jāatļauj konkrētas tirdzniecības darbības tiktāl, ciktāl to mērķis ir pamata kredītiestādes kapitāla, likviditātes un finansējuma piesardzīga uzraudzība un nerada bažas tās finanšu stabilitātei. Līdzīgi, pamata kredītiestādei būtu jāspēj saviem klientiem nodrošināt konkrētus nepieciešamos riska pārvaldības pakalpojumus. Tomēr tas būtu jādara, neradot lieku risku pamata kredītiestādei un neradot bažas par tās finanšu stabilitāti. Riska ierobežošanas darbības, kas ir atbilstošas piesardzīgai pašu riska pārvaldībai un riska pārvaldības pakalpojumu sniegšanai klientiem, var (bet nevajag) klasificēt kā riska ierobežošanas uzskaiti saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. | Neatkarīgi no nodalīšanas pamata kredītiestādēm aizvien būtu jāspēj pārvaldīt savu risku. Līdz ar to būtu jāatļauj konkrētas tirdzniecības darbības tiktāl, ciktāl to mērķis ir pamata kredītiestādes kapitāla, likviditātes un finansējuma piesardzīga uzraudzība un nerada bažas tās finanšu stabilitātei. Līdzīgi, pamata kredītiestādei būtu jāspēj saviem klientiem nodrošināt konkrētus nepieciešamos riska pārvaldības pakalpojumus. Tomēr tas būtu jādara, neradot lieku risku pamata kredītiestādei un neradot bažas par tās finanšu stabilitāti. Turklāt, piemērojot simetrijas principu, noregulējuma iestādēm tiek piešķirta iespēja likt visu veidu kreditoriem uzņemties zaudējumus, tāpat kā viņi būtu guvuši labumu veiksmes gadījumā. Riska ierobežošanas darbības, kas ir atbilstošas piesardzīgai pašu riska pārvaldībai un riska pārvaldības pakalpojumu sniegšanai klientiem, var (bet nevajag) klasificēt kā riska ierobežošanas uzskaiti saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Neatkarīgi no nodalīšanas pamata kredītiestādēm aizvien būtu jāspēj pārvaldīt savu risku. Līdz ar to būtu jāatļauj konkrētas tirdzniecības darbības tiktāl, ciktāl to mērķis ir pamata kredītiestādes kapitāla, likviditātes un finansējuma piesardzīga uzraudzība un nerada bažas tās finanšu stabilitātei. Līdzīgi, pamata kredītiestādei būtu jāspēj saviem klientiem nodrošināt konkrētus nepieciešamos riska pārvaldības pakalpojumus. Tomēr tas būtu jādara, neradot lieku risku pamata kredītiestādei un neradot bažas par tās finanšu stabilitāti. Riska ierobežošanas darbības, kas ir atbilstošas piesardzīgai pašu riska pārvaldībai un riska pārvaldības pakalpojumu sniegšanai klientiem, var (bet nevajag) klasificēt kā riska ierobežošanas uzskaiti saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem.

Neatkarīgi no nodalīšanas pamata kredītiestādēm aizvien būtu jāspēj pārvaldīt savu risku. Līdz ar to būtu jāatļauj konkrētas tirdzniecības darbības tiktāl, ciktāl to mērķis ir pamata kredītiestādes kapitāla, likviditātes un finansējuma piesardzīga uzraudzība un nerada bažas tās finanšu stabilitātei. Līdzīgi, pamata kredītiestādei būtu jāspēj saviem klientiem nodrošināt konkrētus nepieciešamos riska pārvaldības pakalpojumus. Tomēr tas būtu jādara, neradot lieku risku pamata kredītiestādei un neradot bažas par tās finanšu stabilitāti. Turklāt, piemērojot simetrijas principu, noregulējuma iestādēm tiek piešķirta iespēja likt visu veidu kreditoriem uzņemties zaudējumus, tāpat kā viņi būtu guvuši labumu veiksmes gadījumā. Riska ierobežošanas darbības, kas ir atbilstošas piesardzīgai pašu riska pārvaldībai un riska pārvaldības pakalpojumu sniegšanai klientiem, var (bet nevajag) klasificēt kā riska ierobežošanas uzskaiti saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem.

Pamatojums

Pašsaprotams.

5. grozījums

2. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par to, kā:






  (a) | aizliegt tirdzniecību savā vārdā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par to, kā:

(a)

aizliegt tirdzniecību savā vārdā;

| (b) | nodalīt konkrētas tirdzniecības darbības. |
| --- | --- |

(b)

nodalīt konkrētas tirdzniecības darbības.

Šajā regulā ir paredzēti noteikumi par to, kā:

| (a) | aizliegt tirdzniecību savā vārdā; |
| --- | --- |

(a)

aizliegt tirdzniecību savā vārdā;

| (b) | aizliegt spekulāciju ar izejvielām; |
| --- | --- |

(b)

aizliegt spekulāciju ar izejvielām;

| (b)
  (c) | nodalīt konkrētas tirdzniecības darbības. |
| --- | --- |

(b)
  (c)

nodalīt konkrētas tirdzniecības darbības.

6. grozījums

5. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “tirdzniecība savā vārdā” ir pašu kapitāla vai aizņemtas naudas izmantošana jebkāda veida darījumā, lai nopirktu, pārdotu vai citādi iegādātos jebkuru finanšu instrumentu vai preces vai no tām atbrīvotos nolūkā vienīgi gūt peļņu pašu labā, kam nav nekādas saistības ar faktisku vai turpmāku klientu darbību, vai nolūkā ierobežot struktūras risku faktiskas vai turpmākas klienta darbības rezultātā, izmantojot apakšnodaļas, nodaļas, departamentus vai atsevišķus tirgotājus, kas īpaši norīkoti šādu pozīciju ieguvei un peļņas gūšanai, tostarp izmantojot speciālas tirdzniecībai savā vārdā paredzētas tīmekļa platformas; | “tirdzniecība savā vārdā” ir pašu kapitāla vai aizņemtas naudas izmantošana jebkāda veida darījumā, lai nopirktu, pārdotu vai citādi iegādātos jebkuru finanšu instrumentu vai preces vai no tām atbrīvotos nolūkā vienīgi gūt īstermiņa peļņu pašu labā, kam nav nekādas saistības ar faktisku vai turpmāku klientu darbību, vai nolūkā ierobežot struktūras risku faktiskas vai turpmākas klienta darbības rezultātā, izmantojot apakšnodaļas, nodaļas, departamentus vai atsevišķus tirgotājus, kas īpaši norīkoti šādu pozīciju ieguvei un peļņas gūšanai, tostarp izmantojot speciālas tirdzniecībai savā vārdā paredzētas tīmekļa platformas; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“tirdzniecība savā vārdā” ir pašu kapitāla vai aizņemtas naudas izmantošana jebkāda veida darījumā, lai nopirktu, pārdotu vai citādi iegādātos jebkuru finanšu instrumentu vai preces vai no tām atbrīvotos nolūkā vienīgi gūt peļņu pašu labā, kam nav nekādas saistības ar faktisku vai turpmāku klientu darbību, vai nolūkā ierobežot struktūras risku faktiskas vai turpmākas klienta darbības rezultātā, izmantojot apakšnodaļas, nodaļas, departamentus vai atsevišķus tirgotājus, kas īpaši norīkoti šādu pozīciju ieguvei un peļņas gūšanai, tostarp izmantojot speciālas tirdzniecībai savā vārdā paredzētas tīmekļa platformas;

“tirdzniecība savā vārdā” ir pašu kapitāla vai aizņemtas naudas izmantošana jebkāda veida darījumā, lai nopirktu, pārdotu vai citādi iegādātos jebkuru finanšu instrumentu vai preces vai no tām atbrīvotos nolūkā vienīgi gūt īstermiņa peļņu pašu labā, kam nav nekādas saistības ar faktisku vai turpmāku klientu darbību, vai nolūkā ierobežot struktūras risku faktiskas vai turpmākas klienta darbības rezultātā, izmantojot apakšnodaļas, nodaļas, departamentus vai atsevišķus tirgotājus, kas īpaši norīkoti šādu pozīciju ieguvei un peļņas gūšanai, tostarp izmantojot speciālas tirdzniecībai savā vārdā paredzētas tīmekļa platformas;

Pamatojums

Tā kā ilgtermiņa vērtspapīru turēšana (t.s. “buy and hold”) ir banku pamatdarbības sastāvdaļa, tā būtu jāizslēdz no sniegtās definīcijas.

7. grozījums

5. panta 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | “spekulācija ar izejvielām”, ko savā vārdā veic bankas, nozīmē nākotnes līgumu tirdzniecības izmantošanu, kuras vienīgais mērķis ir gūt peļņu; tā izslēdz tiešas vai netiešas darbības attiecībās starp ražotājiem un patērētājiem, kuri var pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“spekulācija ar izejvielām”, ko savā vārdā veic bankas, nozīmē nākotnes līgumu tirdzniecības izmantošanu, kuras vienīgais mērķis ir gūt peļņu; tā izslēdz tiešas vai netiešas darbības attiecībās starp ražotājiem un patērētājiem, kuri var pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus;

8. grozījums

6. panta 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Regulas 3. pantā minētās struktūras: | 1.   Regulas 3. pantā minētās struktūras: |
| (a) | neiesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā, |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

1.   Regulas 3. pantā minētās struktūras:

1.   Regulas 3. pantā minētās struktūras:

(a)

neiesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā,

| (a) | neiesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā, |
| --- | --- |

(a)

neiesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā,

| (b) | izmantojot savu kapitālu vai aizņemtu naudu un vienīgi nolūkā gūt peļņu savā labā: |
| --- | --- |

(b)

izmantojot savu kapitālu vai aizņemtu naudu un vienīgi nolūkā gūt peļņu savā labā:

| (b) | nespekulē ar lauksaimniecības izejvielām; |
| --- | --- |

(b)

nespekulē ar lauksaimniecības izejvielām;

| (b)
  (c) | izmantojot savu kapitālu vai aizņemtu naudu un vienīgi nolūkā gūt peļņu savā labā: |
| --- | --- |

(b)
  (c)

izmantojot savu kapitālu vai aizņemtu naudu un vienīgi nolūkā gūt peļņu savā labā:

| (i) | neiegūst vai neglabā alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(i)

neiegūst vai neglabā alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| ii) | neiegulda atvasinātajos instrumentos, sertifikātos, indeksos vai citos finanšu instrumentos, kuru darbības rezultāti ir saistīti ar alternatīvo ieguldījumu fondu akcijām vai vienībām; |
| --- | --- |

ii)

neiegulda atvasinātajos instrumentos, sertifikātos, indeksos vai citos finanšu instrumentos, kuru darbības rezultāti ir saistīti ar alternatīvo ieguldījumu fondu akcijām vai vienībām;

| (iii) | netur ieguldījumu apliecības vai daļas struktūrā, kas iesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā, vai neiegādājas alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas. |
| --- | --- |

(iii)

netur ieguldījumu apliecības vai daļas struktūrā, kas iesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā, vai neiegādājas alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas.

| (i) | neiegūst vai neglabā alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

(i)

neiegūst vai neglabā alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| ii) | neiegulda atvasinātajos instrumentos, sertifikātos, indeksos vai citos finanšu instrumentos, kuru darbības rezultāti ir saistīti ar alternatīvo ieguldījumu fondu akcijām vai vienībām; |
| --- | --- |

ii)

neiegulda atvasinātajos instrumentos, sertifikātos, indeksos vai citos finanšu instrumentos, kuru darbības rezultāti ir saistīti ar alternatīvo ieguldījumu fondu akcijām vai vienībām;

| (iii) | netur ieguldījumu apliecības vai daļas struktūrā, kas iesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā, vai neiegādājas alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas. |
| --- | --- |

(iii)

netur ieguldījumu apliecības vai daļas struktūrā, kas iesaistās tirdzniecības veikšanā savā vārdā, vai neiegādājas alternatīvo ieguldījumu fondu apliecības vai daļas.

9. grozījums

6. panta 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šī panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums neattiecas uz: | 2.   Šī panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums neattiecas uz: |
| (a) | finanšu instrumentiem, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības vai struktūras, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā un 118. pantā; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

2.   Šī panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums neattiecas uz:

2.   Šī panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais aizliegums neattiecas uz:

(a)

finanšu instrumentiem, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības vai struktūras, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā un 118. pantā;

| (a) | finanšu instrumentiem, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības, finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu, vai struktūras, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā un 118. pantā; |
| --- | --- |

(a)

finanšu instrumentiem, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības, finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu, vai struktūras, kas norādītas Regulas (ES) Nr. 575/2013 117. panta 2. punktā un 118. pantā;

| (b) | situāciju, kad 3. pantā minētā iestāde atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

(b)

situāciju, kad 3. pantā minētā iestāde atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem:

| (b) | situāciju, kad 3. pantā minētā iestāde atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

(b)

situāciju, kad 3. pantā minētā iestāde atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem:

| (i) | tā izmanto pašu kapitālu kā daļu no savas naudas pārvaldības procesiem; |
| --- | --- |

(i)

tā izmanto pašu kapitālu kā daļu no savas naudas pārvaldības procesiem;

| ii) | tā ekskluzīvi glabā, pērk, pārdod vai citādi iegādājas naudu vai naudas ekvivalentu aktīvus vai no tiem atbrīvojas. Naudas ekvivalentu aktīviem ir jābūt ļoti likvīdiem ieguldījumiem, kurus tur pašu kapitāla bāzes valūtā, kas ir gatavi pārvēršanai zināmā naudas summā, uz kuriem neattiecas būtisks risks, ko rada vērtības izmaiņas, to dzēšanas termiņš nedrīkst pārsniegt 397 dienas, un to nodrošinātā peļņa nevar būt lielāka par trīs mēnešu kvalitatīvu valdības obligāciju ienesīguma likmi. |
| --- | --- |

ii)

tā ekskluzīvi glabā, pērk, pārdod vai citādi iegādājas naudu vai naudas ekvivalentu aktīvus vai no tiem atbrīvojas. Naudas ekvivalentu aktīviem ir jābūt ļoti likvīdiem ieguldījumiem, kurus tur pašu kapitāla bāzes valūtā, kas ir gatavi pārvēršanai zināmā naudas summā, uz kuriem neattiecas būtisks risks, ko rada vērtības izmaiņas, to dzēšanas termiņš nedrīkst pārsniegt 397 dienas, un to nodrošinātā peļņa nevar būt lielāka par trīs mēnešu kvalitatīvu valdības obligāciju ienesīguma likmi.

| (i) | tā izmanto pašu kapitālu kā daļu no savas naudas pārvaldības procesiem; |
| --- | --- |

(i)

tā izmanto pašu kapitālu kā daļu no savas naudas pārvaldības procesiem;

| ii) | tā ekskluzīvi glabā, pērk, pārdod vai citādi iegādājas naudu vai naudas ekvivalentu aktīvus vai no tiem atbrīvojas. Naudas ekvivalentu aktīviem ir jābūt ļoti likvīdiem ieguldījumiem, kurus tur pašu kapitāla bāzes valūtā, kas ir gatavi pārvēršanai zināmā naudas summā, uz kuriem neattiecas būtisks risks, ko rada vērtības izmaiņas, to dzēšanas termiņš nedrīkst pārsniegt 397 dienas, un to nodrošinātā peļņa nevar būt lielāka par trīs mēnešu kvalitatīvu valdības obligāciju ienesīguma likmi. |
| --- | --- |

ii)

tā ekskluzīvi glabā, pērk, pārdod vai citādi iegādājas naudu vai naudas ekvivalentu aktīvus vai no tiem atbrīvojas. Naudas ekvivalentu aktīviem ir jābūt ļoti likvīdiem ieguldījumiem, kurus tur pašu kapitāla bāzes valūtā, kas ir gatavi pārvēršanai zināmā naudas summā, uz kuriem neattiecas būtisks risks, ko rada vērtības izmaiņas, to dzēšanas termiņš nedrīkst pārsniegt 397 dienas, un to nodrošinātā peļņa nevar būt lielāka par trīs mēnešu kvalitatīvu valdības obligāciju ienesīguma likmi.

Pamatojums

Nav objektīva pamata piemērot finanšu instrumentiem, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības, atšķirīgu pieeju nekā finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu.

10. grozījums

6. pants – 4. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | 4.   Tāpat ierobežojumi, kas noteikti 1. punkta b) apakšpunktā, neattiecas uz tiem tirgus dalībniekiem, kuri spēj pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

4.   Tāpat ierobežojumi, kas noteikti 1. punkta b) apakšpunktā, neattiecas uz tiem tirgus dalībniekiem, kuri spēj pierādīt, ka izmantos šos produktus, lai segtu komerciāla vai rūpnieciska rakstura riskus;

11. grozījums

6. panta 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai attiecībā uz šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto aizliegumu piemērotu atbrīvojumu:






  (a) | finanšu instrumentiem, kas nav instrumenti, kas minēti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurus emitējušas trešo valstu valdības, kas piemēro uzraudzības un regulatīvos pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kurus piemēro Savienībā, un ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai attiecībā uz šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto aizliegumu piemērotu atbrīvojumu:

(a)

finanšu instrumentiem, kas nav instrumenti, kas minēti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurus emitējušas trešo valstu valdības, kas piemēro uzraudzības un regulatīvos pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kurus piemēro Savienībā, un ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu;

| (b) | finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu. |
| --- | --- |

(b)

finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu.

6.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 36. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai attiecībā uz šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto aizliegumu piemērotu atbrīvojumu:

| (a) | finanšu instrumentiem, kas nav instrumenti, kas minēti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurus emitējušas trešo valstu valdības, kas piemēro uzraudzības un regulatīvos pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kurus piemēro Savienībā, un ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu; |
| --- | --- |

(a)

finanšu instrumentiem, kas nav instrumenti, kas minēti šā panta 2. punkta a) apakšpunktā, kurus emitējušas trešo valstu valdības, kas piemēro uzraudzības un regulatīvos pasākumus, kuri ir vismaz līdzvērtīgi tiem, kurus piemēro Savienībā, un ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu;

| (b) | finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu. |
| --- | --- |

(b)

finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu.

Pamatojums

Nav objektīva pamata piemērot finanšu instrumentiem, ko emitējušas dalībvalstu centrālās valdības, atšķirīgu pieeju nekā finanšu instrumentiem, kurus emitējušas dalībvalstu reģionālās valdības, ar kuriem veiktajiem riska darījumiem piešķir 0 procentu riska svērumu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 115. pantu.

III.B.   
  Par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību – COM(2014) 40

1. grozījums

Jauns apsvērums aiz 12. apsvēruma

| Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Turklāt, tā kā VFD var tikt netiešā veidā pārdoti MVU, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un privātpersonām, izmantojot finanšu instrumentus, ir nepieciešams, lai bankas un paralēlās banku sistēmas iestādes pieņemtu visaptverošu, godīgu un atbildīgu pieeju, konsultējot šīs personas par riskiem, ko tās uzņemas. |

Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Turklāt, tā kā VFD var tikt netiešā veidā pārdoti MVU, vietējām un reģionālajām pašvaldībām un privātpersonām, izmantojot finanšu instrumentus, ir nepieciešams, lai bankas un paralēlās banku sistēmas iestādes pieņemtu visaptverošu, godīgu un atbildīgu pieeju, konsultējot šīs personas par riskiem, ko tās uzņemas.

Pamatojums

Iesaistīto ieinteresēto personu sarežģītības dēļ MVU, vietējās un reģionālās pašvaldības un privātpersonas var tikt netiešā veidā iesaistītas šāda veida instrumentos. Pienācīgas informācijas nodrošināšanā būtiska loma ir bankām, kā arī struktūrām, kurām varētu būt tāda pati loma kā bankām.

Briselē, 2014. gada 26. jūnijā

Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Michel LEBRUN

---

(1)  Minētās trīs valstis atbild par 16 no 30 lielākajām ES bankām to kopējo aktīvu secībā (regula attiecas uz aptuveni 30 bankām).

1

---